320 



ErdeS; scahrum^ ha a növény szára, levele felülete, or- 

 mója vagy éle kemény kurta fogakkal vagy szőrökkel 

 be van nőve, melyet leginkább ujjaink e felületen való 

 huzgálásával veszünk észre, mint p. o. az Atraczél, 

 Anchusa szára és levelei. 



Eres V. erezett, venosum, ha a levél vagy levélnemü 

 részek vékony ágazatokkal hálósán vannak keresztül 

 kasul szőve, mint p. o. a Körtefa levelében lévő 

 legvékonyabb elágazások, vagy a Osészeszárny, 

 Polygala szines csészéjében levő piros ágazatok. 



Eresz, Limhus^ lásd: Karima. 



Ereszték, Commissiira ^ az ernyösök kétfél magva egy- 

 mást érő belső lapjai, melyek egymásra levén tá- 

 masztva, valóban Qgygjé is nőnek. 



Érintkezési lap, Commissuraj ugyanaz, a mi az elébbi. 



ErnjÖ, Umhella az olyan virágzat, melynek a kocsányjai 

 egy pontból indulván , csaknem egyenlő magasságra 

 jutnak s hegyeiken aztán kifejlika virág, minta Kan- 

 kai in, Prmzí^a virágzata. Kétszeres ernyő, Um- 

 hella composita, pedig az olyan virágzat, mely miután 

 ernyővé kifejlődött, mindenik kocsányja tetején ismét 

 egy kis ernyő = ernyőké fejlik ki, mint p. o. a K a- 

 p o r, Anethum virágzata. 



Evelö^ JperenniSj olyan gyökér vagy szár, mely kifejlése 

 után több éven át elél, szárat hajt és virágzik. 



Eaj, Sjpecies alatt olyan növényeket értünk, melyek mind 

 külső bélyegeikre , mind belszerkezetokre nézve egy- 

 mással megegyeznek, vagy öszszes jellemök arra mu- 

 tat, hogy vagy egj ős növénytől vagy egymáshoz 

 hasonló ősnövényektől származnak ; ilyen faj minden 

 egyes növény. 



Eedelékes, imhricatum, midőn a növény szervei, p. o. a 

 levelek, vagy a pikkelyek széleikkel egymást ugy há- 

 talják, mint a házfedél cserepei, vagya hal pikkelyei; 



