322 



Felső; superum, a növény szervei azon állása, midőn leg- 

 alább látszólag, egyik szerv a másik felibe nő ; azt 

 mondjuk p. o. felső virág, midőn a csésze és 

 bokréta, vagy pusztán a lepel a maghona felett kez- 

 dődik, mint a Osengetytyüke, Campanula, a Nő- 

 sz i r o m, Iris virágában. 



Félszer virága Flos ImgulatiíS, ha a bokréta alsó része 

 csővé van nőve, azomban ezen cső egy helyen elkezd 

 lappá kiterülni, s felső része vagy láncsa, vagynyelv- 

 alakuvá fejlik ki, mint a milyenek a Cziczkóró, 

 Achüea és a Napraforgó, Helianthus szélső vagy 

 sugávirágai. 



FenuSZÓ, natans, a vizben termő növények olyan levele 

 vagy szára, mely a riz felszinén terül el, mint a Lép- 

 ese, Lenma szára és levele és a Nimfa, Nymphaea 

 levele. 



FesléS, Delliscentia, valamely bezáródva volt szerv fel- 

 nyilási vagy felpattanási mozzanata, p. o. midőn a 

 becző termés a kocsányja felől, tehát alólról kezd fel- 

 nyílni, azt mondjuk, hogy: feslik. 



Fészkes virág", Flos compositus, midőn egy csészealaku 

 gallérban (fészekben =^ calathidium) a szár vagy ko- 

 csány kiszélesedett tetején sok virág van együtt, mint 

 a milyen a Napvirág, Helianthns virágzata. 



Fodros ; undulatum^ midőn a levél éle hullámos vonaluan 

 ránczos, mint a Bodros Uszány, Potamogeton crÍ8- 

 pum levele. 



Fogas, dentatum, midőn a növény szerve éle csekély be- 

 vágásai tompa szögüek , kiülő részei pedig hegyesek, 

 mint a Fűz, Salix levelei éle. 



Foltos, macidatum^ midőn a növény valamely szervén a 

 szerv alapszínétől elütő szinü petytyek vagy terüle- 

 tecskék vannak, mint a Bürök, Conium szárán. 



Fonalalaku,^íiybrme^ midőn a szerv hoszszábanmenőleg jó 

 darabon egyenlő vékony átmérőjű, mint p. o. a Ku- 

 koricza csövéből kinyúló bibeszárok. 



Forradás, Sutura, yálu barázda vagy sinóralakú növés, 



