Rovátk; VaUecida, az ernyösök magvain képződni szo- 

 kott sinórok közötti bemélyedések, vagy völgyecskék. 

 Lásd LXXI. lapon a jegyzet 4. számát. 



s. 



SallangOS, laciniatum^ a levélnemü szervek élei mélyebb 

 s egyenletes bevágásai, melyek azomban szabályosab- 

 bak, mint a rongyos élűről mondva van ; sallangos p. 

 o. a Bárány Üröm, Artemisia Pont Ica kétszer szár- 

 nyalt levele. 



Sarkantyú, Calcai'^ rendszerint a bokréta, lepel, vagy a 

 pilis zacskósán v. kúposán megnyúlt alja, mint a mi- 

 lyen a Sarkvirágé Delpidnium. 



Sátorozó virá^zat^ Inflorescentia coryinhosa^ ha a vi- 

 rágzat kocsányjai külömbözö magasságból indulnak, 

 s végre mégis egyenlő magasságra érvén virágaikkal 

 egy sikban terülnek ki, mint p. o. az Éger fark 

 C z i c z k ó r ó, Achillea Millefolium virágzata. 



^oite^j favosuniy az olyan vaczok, melynek besüppedései 

 egyenszögüek, s válaszfalai vékony hártyások, mint a 

 milyen a B o r d o n, Onopordum vaczka. 



Sereg'; ClassiSy Linné szerint olyan fogalom, mely alá az 

 alap jegyül felvett fő bélyegben egymással megegyező 

 növények tartoznak. Egy seregbe tartoznak p. o. 

 azok, melyeknek 1, 2, 5, 10 stb. porodájok van. 



Sertés, setosum, a durva keményszőrökkel fedett növényi 

 szerv, mint a milyen a Csekély Mák, PapaVer hy- 

 bridum maghona. 



Sima, laeve, az olyan szerv, melyen semmi felemelkedések 

 vagy bemélyedések nincsenek. Nem kell ezt akopasz- 

 szal öszszezavarni. 



Sinór, Stria, a növények felületén egyenközü sorokban 

 álló felemelkedések, a milyenek vannak az ernyősek 

 magvai felületén. Lásd a LXX. lapon levő jegyzet 3 

 száma alatt. 



