^ 19 -. 



četnými prameny, jež pro mírný svah některých údolí činí početné řacloii 

 za sebou ležící rybníky, jako v krajině telecké, jihlavské a novoměstské. 

 Na této vysočině jest mnoho bažin a rašelinišť, pročež i shledáváme tu 

 hojně rostlin vodních, rašelinných a šáchorovitých. Českomoravskou vy- 

 sočinu rozděliti lze ve tré: a) vysočinu j ihla v sko-žďárskou mezi 

 řekami Dj'jí, Jihlavou a Svratkou, b) vysočinu kun stát sko-tře- 

 bovskou, mezi řekami Svratkou, Svitavou, Třebovkou a horní Mo- 

 ravou, c) vysočinu drahanskou mezi řekami Svitavou, Třebovkou, 

 Moravou, Hanou a Rakůvkou. 



a) Vysočina jihlavsko-žďdrskd. 

 Vysočina jihlavsko-žďárská s vrcholy Hradiskem 768 m., Já- 

 vo řičí 836 m., Zubštýnem 739 m., Kaiserštýnem 810 m.. Žá- 

 kovou horou 807 m., drží v sobě rozlehlá pole žulová, jež se táhnou 

 od Vel. Biteše podle Vel. Meziříčí k Jihlavě a podle Nov. města k Zdaru, 

 pak od Ratibořic stranou Náměště ku Třebíči a od Slavónic podle Dačic 

 a Telče až k Spělovu; menší pole žulová leží u Střížova, blíž Ujezda 

 na potoku Stražkovském a mezi Ivančicemi a Olbramovicemi. Mimo žulu 

 spatřují se tu veliké spousty šedé ruly, svor, břidlice jinorazová, vápenec 

 krystalický, bělokam (u Náměště), hadec, jehož největší ložiska nacházejí 

 se v údolí Jihlavy mezi Mohelnem a Hrubšicemi, u Lysic, u Biteše, u 

 Stříteže, u. Bystřice a na jiných místech. Úbočí mezi Jihlavou a Svrat- 

 bou prostoupeno jest na některých místech syenitem, na východním 

 svahu nacházejí se ssedliny útvaru kamenouhelného (jako u Rosic a 

 Oslavan), horních vrstev dyasu jako u Miroslavy, Tasovic, Krumlova a 

 Rosic a vrstev mořského teglu. Význačný pro tuto vysočinu jsou násle- 

 dující rostliny'): Aspidium spinulosum, Gymnogramme Marantae, Bo- 

 trycliium lunaria, Lycopodium annotinum, clavatum, complanatum, Pinus 

 silvestris L. var. parvifolia Herr., Potamogeton rufescens, Sparganium 

 minimum, Carex leporina, echinata, pallescens, panicea, vulgaris, flava, 

 Juncus diífusus, squarrosus, Polygonatum verticillatum. Polygonům bi- 

 storta, Crepis paludosa, succisaefolia, Hieracium graniticum, fragile, sti- 

 riacum A. Kern., Prenanthes purpurea, Hypochoeris radicata, lnula inter- 

 mixta J. Kern., Cineraria aurantiaca Hopp. Carlina acaulis, Succisa 

 pratensis, Menyanthes trifoliata, Limnanthemum nymphaeoides, Gentiana 

 germanica, Verbascum speciosum, Schottianum, adulterinum. Mimulus 

 luteus (nový pro Moravu), Pedicularis palustris, Lysimachia nemorum, 

 Soldanella montana, Vaccinium vitis idaea, Chimophilla umbellata, Ra- 

 nunculus flamula, Aconitum Anthora, Actaea spicata, Nuphar pumilum, 

 Drosera rotundifolia, Parnassia palustris, Viola palustris, Moehringia tri- 

 nervia, Dianthus deltoides, Hypericum quadranguhim, hnpatiens noli 

 tangere, Epilobium obscurum, palustre, Circaea intermedia, alpina, Saxi- 



1) Z těchto jest většina zde všeobecně rozšířena. 



2* 



