— 21 — 



Vicliolů iná více od sobe oddělených u nei)ííliš lozsáldých; Klad- 

 ský Sněžník jest nejvyšší skorém rovný vrchol 1426 m. : od něho 

 vycházejí na jih dva hřbety a to Svinská a Suchá kupa 1314-25 m., 

 jež oddělují údolí Moravy od údolí Krupy ; poděl hranic nioravsko-klad- 

 ských rozkládá se hřbet Salvízu 1072 m., s rozsáhlými lukami a kopcem 

 Kun čínským. 



Odtud na severu jde od Fichtliclm 1123 m. až k sedlu Ramzov- 

 skému, jímž horstvo Sněžníka souvisí s Jeseníky, pohoří Reichenštýnské. 

 Jižně od Kladského Sněžníka po pravém břehu Moravy táhne se hřbet 

 Pradědův s nejvyšším vrcholem Kamenným vrchem í)59 m., kterýž 

 až k Zábřehu zabíhá. 



Pohoří toto skládá se podstatně z červené ruly ; od Friedberku až k Čer- 

 vené vodě táhne se pruh žulový; jakožto podřízené horniny vyskytují 

 se zde svor, břidlice jinorazová, vápenec zrnitý, hadec a šedá rula. Vý- 

 značný pro toto pohoří jsou následující rostliny : Polypodium phegopteris, 

 Athyrium alpestre, Asplenium adulterinum, Phleum alpinum, Carex 

 canescens, vulgaris, Juncus filiformis, Luzula maxima, multiflora, 

 Streptopus amplexifolius, Polygonatum verticillatum, Veratrum lobelianum , 

 Rumex arifolius, Thesium alpinum, Campanula barbata, Crepis grandi- 

 flora, paludosa, Hieracium aurantiacum, aurantiacum X pilosella, alpinum, 

 stygium, decipiens, nigrescens, nigritum, prenanthoides, atratum, Mul- 

 gedium alpinum, Prenanthes purpurea, Archyrophorus uniflorus, Solidago 

 alpestris, Gnaphalium norvegicum, Doronicum austriacum, Senecio Jacqui- 

 nianus, Homogyne alpina, Euphrasia pieta, Melampyrum silvaticum, Vacci- 

 nium uliginosum, vitis idaea, Ranunculus aconitofolius, Aconitum na- 

 pellus, variegatum. Viola lutea, Melandryum silvestre, Hypericum qua- 

 drangulum, Meum mutellina, Potentilla aurea. 



h) Hory Jesenické. 



Hory Jesenické jdou od sedla Ramzovského až k údolím Odry 

 a Bečvy a dělí se na vysoký a nízký Jeseník. 



a) Vysoký Jeseník táhne se podél moravskoslezských hranic v prů- 

 měrné výši 1265 m. od sedla Ramzovského a žlebu Brané až k čáře 

 vedoucí od Rymařova k Hoře Andělské ve Slezsku, jižně sahá tento 

 hřbet až k sedlu Primisvaldskému mezi Koldštýnem a Wiesenberkem, 

 odtud pak podél Tise až k Sobotínu a od Sobotína až k Rymařovu; 

 severovýchodně zabíhá do Slezska a jde od Lípové až k Vrbnu. Na hřbetě 

 nacházejí se zhusta skalnatá místa, tu a tam též močály a bažiny. Tento 

 hřbet vhodně se dělí ve čtvero skupení. 



a) Skupení Hockšaru s nejvyššími vrcholy Hockšarem 

 1351 m., Ke perníkem 1424 m., Fuhrmannštýnem 1368 m. a 

 Černou Leiten IIHÍ) m. Z četných rostlin tu domácích nejpamátnější 



