— 24 — 



stráněmi, na kterých sníh již záhy z jara taje. Karpaty rozděhijí se 

 v: a) moravské neb malé Karpaty, b) slezské Karpaty. 



«) Moravské tieh malé Karpaty prostírají se od hor Strážnických 

 až k Vysoké, odtud podél hranic až po Fridland a Hranice. V příčině 

 botanické sluší je rozděliti na jižní a severní čásť. 



Již n í částKar p at mo r av sk ých s vrcholy Jávo řin on 967 m., 

 Lopeníkem 907 m.. Lesnou 694 m. i s nižšími kopci Král o v em 

 355 m. a vyhaslou sopkou Or dějovém sáhá od Strážnických hor 

 a vrchu Cupi až po Kubůj háj 689 m. a Loscim 736 m. V ní přichází 

 útvar eocénu ; u Bojkovic a Banova vyskytuje se trachyt. Sem náleží 

 z větší části též les Komonecký, jeiiž se začíná severně od Luhačovic 

 a jde až k Makytě, maje průměrnou výši 480 — 630 m. Nejvyšší vrcholy 

 tohoto hřbetu jsou: Komonec 676 m., Sviradov 738 m. a Makyta 917 m. 

 Od tohoto hřbetu vybočují četné odnože, z nichž nejdůležitější jest odnož 

 vycházející od Komonce směrem jihozápadním až k Uher. Brodu, Uher. 

 Hradišti a k Napajedlům, kdež ji od Chřibů dělí údolí Moravy. 



Severní čásť Karpat moravských táhne se od Val. Klobouk 

 až po Val. Meziříčí, Nový Jičín a Hranice a podél hranic uherskoraorav- 

 ských a moravskoslezských až po Fridland. Nejdůležitější vrcholy 

 tohoto pohoří jsou: Horal ky 889 m., Vrchura 638 m., Hostýn 

 732 m., Javorník Kelský 848 m, Cáb 837 m.. Šer hovna 906 m.. 

 Vysoká 1019 m.. Kněhyně 1251 m., Okrouhlý 1190 m.. Radhošť 

 1125 m., Velk. Javorník 916 m., Huštin severně od Zubří 745 m.. 

 Kotouč 524 m., Svinec 543 m., a Hranický hřbet u Hranic 

 s „Propastí" 70 m. hlubokou. Útvary zde zastoupené jsou eocén 

 a útvar křídový; kromě toho kulm, různé pískovce karpatské a j. 



Květena jižních Karpat nápadně se liší od květeny severních Karpat. 

 V jižních Karpatech shledáváme rostliny, které severním Karpatům na- 

 prosto scházejí nelj jen velmi poskrovnu tam se vyskytují, jako : Anthe- 

 ricum ramosum. Iris variegata, Euphorbia falcata, pilosa, virgata, lnula 

 ensifolia, Artemisia austriaca, Cirsium pannonicum, Viburnum lantana, 

 Physalis alkegengi, Datura stramonium, Hyosciamus niger, Verbascum 

 orientale, blataria, Gratiola officinalis, Veronica spicata, Euphrasia lutea, 

 Salvia silvestris, Stachys annua, recta, Marubium vulgare, Teucrium 

 scordium, Dianthus carthusianorum, Lavatera thuringiaca, Geranium san- 

 guineum, Linum flavum, Eryngium campestre, Falcaria Rivini, Bupleurum 

 rotundifolium, Seseli coloratum, Caucalis daucoides, Scandix pecten Ve- 

 neris, Chaerophyllum bulbosum, Dorycnium pentaphyllum, Tetragono- 

 lobus sili(piosus, Lathyrus latifolius. 



Rostliny význačné pro Kurjjaty vůbec jsou : Equisetum maximum, 

 polystachium, limosum, Phego})teris polypodioides, Pteris aquilina, Blech- 

 num spicant, Aspidium sjjinulosum, lobatum, Cystopteris fragilis, Lyco- 

 podium selago, annotinum, Calla palustris, Melica uniflora. Nardus stricta, 



