— 27 — 



Význačný pro kopce PolaVf<ké jsou následujúí rostliny: Feštuca viilesiaca, 

 Poa badensis, Allium flaviim, falax, Iris pumila, Jurinea mollis, Scorzo- 

 nera liispanica, lnula conyza, germanica, Oculus Cliristi, ensifolia, Leon- 

 todon incanus, Artemisia pontica, Linaria genistaefolia, Euphrasia lutea, 

 Thalictrum collinúm, Biscutella laevigata, Hesperis tristis, Alyssum saxa- 

 tile, montanum, Erysimum canescens, Alsine setacea, faseiculata, Arenaria 

 grandiflora, Dianthus })lumarius, Viola alba, Dictainnus albus, Linum 

 flavum, Seseli glaucum, libanotis, hi})poinarathrum, Orlaya grandiflora, 

 Saxifraga aizoon, Sempervivum soljoliferum, Seduni all)uni, Dorycnium 

 pantapliyllum. 



IV. Vodstvo. 



Morava a Slezsko vysýlají vody své ke třem mořím. Jen malá čásť 

 vodstva toho spěje ku Vltavě a touto k Labi, příslušíc tedy k oblasti 

 Německého moře ; velká čásť řek teče do Moravy, jež vpadá do Dunnje 

 a náleží k oblasti Černého moře; některé řeky východní Moravy a již- 

 ního Těšínská tekou do Váhu a tímto do Dunaje. Reky severní Moravy 

 a ostatního Slezska vtékají do Visly a Odry, které samy v těchto zemích 

 pramení a náležejí tudíž k oblasti baltské. 



Největší řeka vytčeného území jest Morava, kteráž na jižním 

 svahu Kladského Sněžníka zvýší 1265 m. se prýští a na Mohelnici, 

 Olomouc a Napajedly teče, posléze u Lanžlmta zemi moravskou opouští. 

 Přítoky Moravy jsou: Křupa, jež na hřbetu Salvízu, a Braná, jež na 

 Hockšaru vzniká; Tis a, jež vy víra na Vysoké holi ze tří pramenů 

 a vpadá u Bludova do Moravy; u Zábřehu pije Morava Sázavu, pod 

 Lošticemi Třebovku, u Olomouce Os kávu a Bystřici, u Kroměříže 

 Bečvu (v Karpatech pramenící), u Kojetína Hanou, na vysočině dra- 

 hanské pramenící, u Uher. Hradiště Olšavu, u Strážnice Velečku. 



Mocným přítokem Mora\^' jest Dyje, která pramení západně od 

 Pavlova u Stonařova ve výši 617"9 m. a teče Černickým rybníkem mimo 

 Znojmo, přibírá u Bítova potok Z e 1 e t a v k u, u Znojma H r a d n i c i 

 a Leskavu, u Lávy Pulkavu; tu mění Byje svůj posavadní 

 směr a teče kolem Polavských kopců, pak přibírá u Frlešdorfu potok 

 Jevišovku, u Mu.šova Svratku a spojenou s ní Jihlavu a vtéká 

 u Cáhnova na půdě rakouské do Moravy. 



Jihlava pramení u vesnice Jihlavky na hranicích českomoravských 

 ve výši 607 m., sbírajíc z odtoků několika rybníků své prameny, s e- 

 siluje se u města Jihlavy pobočkou Jih lávkou od Stonařova při- 

 tékající, u Kostelce pojí se s potokem T ř e š ť s k ý m, u Třebíče potokem 

 Staršenským, u Ivančic Oslavou, jež nedaleko Zdaru vyvírá, a R o- 

 kytnou, která vzchází z více ])otoku, od Mor. Budějovic, Rokytnice 

 a Jaroměřic .přitékajících. 



