- 44 — 



2B. A. angularo Kit. (A. Bi-auiiii Spenn. K. Brauniiv.) 

 Li.sty kopinaté, dvakrát zpeřené, jasněji zelené, přiblánovité, lístky z ne- 

 ^sonměi-né spocliny, p(3dlouhlé, krátce přihrocené neb tupounké, krátko 

 řapičné, úkrojky značné, elliptické, trnitě — a nejdolejší na spodu až 

 střihané pilovité, sbíhavé, ouško nezřejmé neb žádné. Plévy bledé. Vý- 

 trusy dvakrát větší než u předešlého. Ostéra menší pupkovitě vtiskla, 

 hromádku ne zcela kryjíc. 



Listy 0"30 — l-QO m. v., chabé, nepřezimující. 



Stinné horské lesy, pořídku. Spoře v Karpatech moravských, hojněji ve 

 slezských: Radhošť (Milde), svah Kněhyně k Čeladně (Oborny). Lysá hora, 

 vodopád Saziny (MakoAvsky), u Moravky v údolí Slaviče; rozšířen na vý- 

 slunných lesních stráních kolem Ustroně, na Malém a Velkém Čantorym 

 (1825 Wimmrem pro území objevený), údolí Brenny (Wichura), na Rovnicy, 

 Hadí hoře a Tulu (Milde), zde četněji než předešlý. V Sudetách : Klessengrund 

 na Klad. Sněžníku (Plosel), zde osaměle. Grafenberk, Dolní Lípová, Hockšar, 

 Koperník, Červený vrch, Vys. Pád (Milde), Leiterberk (Milde a Fiek), Velk. 

 kotlina a Křemenný příkop (Uechtritz), Česnekový příkop pod Pradědem 

 (Fritze), údolí šumné; i horní Tise (Engler). 



2. Polystichiuni D. C. Ostěra ledvinovitá, záhybem od středu 

 k výkrojku jdoucím připevněná. 



1. Ukrojky lístků pilované neb zubaté. Kupky na horní větvi vidlič- 

 natýcli žil pobočných, střední žíle více neb méně přiblížené. Ostěra 

 velká, dlouho trvající. Rapík s 5 — 7 svazky cévními. 



a) Dolejší lístky řapíkaté, řapík s obvodovými svazky cévními. 



24. A. spi nul o sum Sw. (K. ostnitý). Listy vejčitě podlouhlé 

 neb tříhranné, dva- až třikrát zpeřené, beze žláz; řapík i se vřetenem 

 řídce plévnatý. Lístky peřenosečné až peřenodílné přihrocené, dolení 

 vejcité neb vejčitě kopinaté, hoření podlouhlé, jich úkrojky podlouhlé 

 neb vejcité, pilovité, zuby ohnuté, útle zaostřené. Oddenek tlustý, šikmý. 



Listy 0-40 — 1-00 m. v., plodné i neplodné, stejnotvárné. 



% Červenec— září. Vlhké stinné lesy, mokřady lesní, pořídku v rovině, 

 hojněji v pahorkatině a předhoří. Rozšířen ve dvou odrůdách : 



a) genuinum Roper. Listy podlouhlé, dvakrát zpeřené, něco 

 tuhé, světlozelené ; řapík zdélí listu, řídkými vejčitými, světlohnědými 

 šupinami posázený, lístky krátce přihrocené, lístečky podlouhlé, sblížené, 

 peřenoklané až peřenodílné. Polystiehium spinulosum D. C. 



V okolí Brna: Cernovice, mezi Ostrovačicemi a Popůvkami (Niessl), 

 hojněji v pahorkatině severně od Brna: Adamov, Vranov, Blansko, Sloup, 

 Letovice, Chrastová, Pernštýn (Niessl), Ochoz, Kanice, Babice, Krtiny, Vel. a 

 Mal. Bukovinka, Holštýn, Boskovice; Náiněšť (Roemer), údolí Dyje a Fug- 

 ničky u Vranova a Hardeku, jako vzácnost' též viídolí Hradnice u Znojma 

 (Oborny), Slavonice, Klášter u Třebíče (Zavřel), Kosov, Star. Pávov a Počátky 

 u Jihlavy (Pokorný), Rašná, Javořice, Stamberk, Hradisko, Dobrá A^oda, By- 

 střice p. P., Dvořiště, Chudobín, Raděnice, Ochoz a Kaiserštýn u Nov. města, 

 Vlachovice, les u Sýkovce, u Tří studní, Fryšava, Stříbrná studénka, Žákova 



