- 45 - 



hora, Beberek, Neudek, Zdar, Nov. Jimramov. Kolem Prostějova: na stráních 

 u Okluky, na Obrově noze pod skalami, ve Vícovském žlebě (Spitzner), luhy 

 Moravy u Olomouce (Makowsky), Šternberk, Bradlo u iSlěm. Libavy ; Šumberk 

 (Paul), Velk. Losin, Rejhartice, Raškov, Mal. Morava, Ryniařov, liudisov, 

 Guntramovice. U Střelné a Hrubé vody (Oborny). Na východní Moravě hojný : 

 Javořina a Lopeník (Holuby), les Bzínek u Bzence (Buhola,), Rusava a Ho- 

 lešov (Sloboda), horské lesy u Vsetína (Bubela), od Velk. Karlovic až k te- 

 menu Smrku, Radho.šť, Javorník u Frenštátu, . Rožnov, Uvěz a Kamenárky 

 poblíž Star. Zubří; hojný v Sudetách a Slezsku: Star. město, Stříbrnické 

 hájemství, Dreištýu, Fuhrmannštýn, Drehberg, stráň Černého příkopu, Červený 

 vrch, Uhuštýn, Malý Jezerník, Česnekový příkop. Hole studénko vá (Niessl). 

 Velk. kotlina (Spatzier), Lysá hora až pod samý hřeben, Gruník, Lukšinec a 

 Ostrá u Malenovic, Moravka, hojný u Slaviče, Lomná; hojný u Těšína, 

 Opava (Zlík), Vrbno, Ludvíkov ; Karlovská studénka (Niessl). 



b) d i 1 a t a t u m S w. Listy podlouhlé, trojhranné, na spodu oby- 

 čejně třikrát zpeřené, chabé, světlozelené. Rapík kratší listu, s četnými 

 kopinatými u prostřed černohnědými šupinami. Lístky dlouze přihrocené, 

 lístečky oddálené peřenoklané, až zpeřené. 



Rozšířen v předhoří a ve středních výších Beskyd a Sudet, jinak po 

 skrovnu. Brandgrund a trojnásobný mezník u Maryše poblíž Slavonic 

 (Oborny); velmi hojný kolem Rohozny a Počátek u Jihlavy (Pokorný); Hra- 

 disko, Javořice, les u Křivého Javoru u Fryšavy, Chrastice, Stříbrníce. 

 V okolí Prostějova: řídce na stráních u Okluky, na Obrově noze pod ska- 

 lami, ve Vícovském žlebě (Spitzner); Střelná v pohoří Oderském (Oborny), 

 Černý hon, Černý vrch, Černá kupa, Neuhausberk, Kladský Sněžník. 



b) Rapík se 7 obvodovými svazky cévními, lístky skorém přisedlé. 



25. A. filix mas Sv. (K. samec.) Listy podlouhle kopinaté neb 

 elliptické, jednoduše zpeřené, na hoře peřenodílné, lysé, tuhé, řapíky 

 krátké i s vřetenem většími šupinami a nitkovitými brvitými plévami 

 hustě posázené, lístky prodlouženě kopinaté, zašpičatělé, sblížené, krátko- 

 řapičné s úkrojky podlouhlými, tupými, zpředu vroubkovaně zubatými, 

 celými neb protisečnými. Kupky posléz se skoro dotýkající. Ostěra celo- 

 krajná. Oddenek silný, šikmý. 



Listy 0'30 — 1'20 m. v., jasněji neb temněji zelené, ve svazku ná- 

 levko vitém, zuby netrnité. 



'2J. Červenec — září. Vlhké stinné lesy, křoviny, keřnaté stráně. Všude 

 hojný, u nás v mnohých odrůdách. 



a) genuinum Milde. Listy až 0'50 m. v., úkrojky druhého 

 řádu se širokou spodinou splývají, z předu pilované, jinak celokrajné 

 neb nezřetelně zubaté. 



Roztroušen. V okolí Brna : Hády, údolí Svitavy, Veveří, Bítyška, Kynice, 

 Tišnov, Adamov, Vranov (Niessl), Evanovice, Kuřim, Blansko, Letovice, Bystrc, 

 Střelíce ; údolí ledové u Vranova, u Znojma (Oborny), Nová Říše, Vel. Dyjice, 

 Tele, Javořice, Vek Meziříčí, Pernštýn, Bystřice, Nov. město, Žďár, Něm. 

 Libava, Petrovice, Česk. Bohdikov; Zábřeh (Theimer). V okolí prostějovském : 

 na Zlechově, na Kosíři, v sečích u Určic, u Mysliovic, ve Zbánovském žlebě, 



