— 6 ~ 



O květenu kraje mikulovského zčlsluliy sobě získali : Hoclistetter. 

 Rolirer, prof. Simony a Josef Holzinger, jenž pozůstavil po sobě rukopis 

 jí3dnající o květeně okolí mikulovského a Polavských kopců, pak ])rof. 

 Berth. Winter, Alois Kúrschner a kněz řádu piaristského Štěp. Do m as, 

 který prozkoumal okolí mikulovské a mor. t ř e b o v s k é 

 a zůstavil výsledky svého bádání prof. Makowskému, jichž tento sepisuje 

 květenu kraje brněnského použil. 



E. Aug. Vogel, tehda chovanec c. k. Josefina ve Vídni, pro- 

 hledal okolí olomoucké, kroměřížské a hranické a uveřejnil 

 výsledky svého bádání v „Oest. botan. Wochonblattu" od r. 185B — 1857. 

 Vogel již r. 1854 vytýká 815 druhů z okolí olomouckého, kterýžto 

 počet později Mikem, Makowským a prof Tkaným jen nepatrně roz- 

 množen byl. 



Jos. Sapetza prozkoumal okolí novojičínské a čásť moravských 

 Karpat a sepsal mimo ji n á pojednání : B e i t r a g e z u r Flora v o n 

 Máhren und Schlesien, v „Pojednáních zool. botan. společnosti" 1855 

 1856 a 1860. Květenu no voj i čínskou uveřejnil v „Pojednáních 

 přírodozkumné společnosti ve Zhořelci, svaz. XIL, 1864 a dodatky k této 

 práci r. 1867 a 1868 v týchže pojednáních. Prozkoumáním okolí novo- 

 jicínského a moravských Karpat dobyl sobě Sapetza zásluh nevšedních; 

 udání jeho jsou veskrze pečlivá a mimo -několik málo nesprávných určení 

 zcela spolehlivá; o správnosti velké většiny Sapetzových výčtů dojista 

 se přesvědčil spisovatel tohoto pojednání na samém nalezišti. 



Ku květeně brněnského kraje v té době přičinili : c. k. prof. Alex. 

 Závad ský v Brně, Dr. Kržisch v Nitře, Gustav Ni es si z 

 Mayendorfu, prof. při polytechnice v Brně, Dr. J. Kalmus, 

 C. Theimer, P. Vikt. Heinzel. Frant. Čermák v Brně a Frt. 

 B ar t seli ve Vídni. 



Z cizích badatelů výborný znatel rostlin Rud. z Uechtritzu z 

 Vratislavi, syn M. z Uechtritzu, o květenu moravskou zasloužilého 

 navštívil r. 1855 jižní Moravu a i)r ohledal okolí bzenecké. ho- 

 d o n í n s k é, k y j o v s k é, š a r d i c k é, č e j č s k é, p o d i v í n s k é, lednic k é, 

 polavské a brněnské a sbíral na zpáteční cestě u Boskovic, Mo- 

 helnice, Zábřehu a v Jeseníku; seznf}.m rostlin v kraji brněnském 

 nalezených sdělil Makowskému, ostatní mnoho archů čítající data a 

 mnohé vzácné zkušenosti o květeně moravské sdělil j^ozději Obornému 

 (Oborného Flora Moravy a rak. Slezska 1882 str, IS). 



Činností Tkaného jsa povzbuzen j)odjal se Alex. Makowský s pravým 

 nadšením díla o květeně moravské; poznav již v prv]n'm mládí střední 

 a severní část kraje brněnského a okolí svého rodného města Svitavy, 

 uveřejnil r. 1855 a 1856 „Beitráge zur Flora Brůniis" v Oster. 

 botan. Wochenblattu, r. 1859 „Beitráge uber die Flora von So- 

 kol nit z", v spisech ])řírodovědecké sekce sjxdečnosti pro orbu. Za 



