— 4 — 



professor ve Vídni. B odři cli Simon 3% jonž prohledal jižní Moravií, 

 , Dr. Putterlik a. Jan Bayer, později generální dozorce společnosti 

 státní dráhy, jenž za několikaletého poljytu v Brně horlivě botanickými 

 studiemi se zabýval. Bayer uveřejnil r. 1851 v „Pojednáních zool. botan. 

 společnosti" ve Vídni článek o květeně čejčské a později článek jedna- 

 jící o květeně bohumínské. Josef Veselý, farář v Hustopečí, objevil 

 pro květenu moravskou Himantoglossum hircinum Spr.. Leu- 

 cojum aestivum L. a jiné a prohledal okolí kroměřížské. Dr. Voj- 

 těch Heinrich uveřejnil pojednání o vyškytání se Xanthium s-pinosum 

 L. v některých místech na Moravě v „Moravia" 1846. Dr. Jind. 

 Vávra, t. č. námořní štábní nadlékař, uveřejnil r. 1851 v pojednáních 

 zool. botan. společnosti ve Vídni, seznam rostlin v okolí brněnském po- 

 zorovaných, jejž opravil a doplnil r. 1853 Tkaný v pojednáních téže 

 společnosti. Roku 1854 uveřejnil Jul. Wiesner „Květenu okolí 

 brněnského" v programu vyšš. reálních škol v Brně, v níž uvádí 

 naleziště rostlin v době svýcli studií nalezených. R. 1854 podal Wiesner 

 do „Oster. botan. Wochenblattu" zprávu o svém výletu do okolí čejč- 

 ského a na Polavské kopce. 



Blahodárné zejména pro kraj brněnský činnosti botanické se podjal 

 Vilém Tkaný a stal se svými vzácnými vědomostmi a svou vlídností 

 a přívětivostí střediskem mužů snaživých, z nichž se později mnozí 

 horlivě o založení „Přírodozkumného spolku v Brně" přičinili. Bohatý 

 herbář Tkaného stal se po jeho smrti majetkem zmíněného spolku, a 

 později též rozsáhlý herbář C. Theimera, jež jinými nenepatrnými dary 

 značně vzrostly, tak že se stal herbář spolku přírodozkumného důležitým 

 pramenem pro květenu země. Namáhavou práci řádění, uspořá- 

 d á n í a záchov á n í s b í r k y této vzal na se zpočátku C. T h e i m e r, 

 lékárink v Brně, a })o jeho smrti J. Čížek, učitel v Brně. Vilém 

 Tkaný již r. 1833 podniknul ve společnosti přátel svých Thalera, 

 Rohrera, Veselého a Jelínka první výlety do okolí Brna a později do 

 jižní a jihozápadní Moravy, do okolí Mor. Krumlova, Ivančic a Polavy 

 a poznamenal podrobná naleziště nalezených rostlin ve 

 svém denník u, kterého později p ř c n e c h a 1 svému mladistvému 

 příteli Alexandru M a k o w s k é m u, professoru při polytechnice v Brně, 

 jenž svědomitě použil zápisků těch při sestavení květeny kraje brněn- 

 ského 1863. Roku 1837 podnikl Tkaný ve společnosti svého přítele 

 Jelínka cestu přes Měnín, Cejč, Kyjov, Kroměříž do Karpat, navštívil 

 Hostýn a Lysou horu a nasbíral zde hojně rostlin. O veliké horlivosti 

 tohoto svědomitého badatele, jenž více než 30 let botanickými studiemi 

 se obíral, svědčí ta okolnost, že r. 1855, kdy do výslužby vstoupil, 1)5 

 botanických výletů do okolí brněnského podnikl (Makowského Květena 

 brněnského kraje str. 49). Ve své skromnosti neuvcřejnil, až na ne])atrné 

 výjimky, ani výsledků svého vydatného bádám'. 



