úvod. 



Dějiny a písemnictví botaniicy na Moravě. 



(Dějepis Palackého, V. díl, V. Brandla „Kniha pro každého Moravana'', Brno 1863. 

 F. S. Pluskala „Dějiny rostlinosloví na Moravě". Verhand. des zool. bot. Vereines 1856. 

 A. Makowského „Květena kraje brněnského, Brno" 1863. A. Oborného „Květena Moravy 



a rak. Slezska", Brno 1882.) 



Nejstarší zprávu o květeně moravské čteme v „Knize lékařské" 

 od Dr. Jana Černého vydané lékařem Mikukíšem Claudianem, tiskem 

 Holzelovým v Norimberce 1517. Spisovatel žil po deMí dobu v Prostějově, 

 kdež požíval jako vynikající a šťastný lékař veliké vážnosti (Palacký, 

 V. díl str. 430). Jako další příspěvek ku květeně moravské zaznamenati 

 dlužno „Destillirbuch" Jeronýma Braunsch weiga, přeložený 

 zál)řežským měšťanem Janem Černým na jazyk český — tiskem Jana 

 Giinthera v Olomouci 1559 — v kterémžto spise vyskytují se mnohá 

 starší jména rostlinná. Některá naleziště rostlin moravských shledáváme 

 v díle Karla Clusia „Rariorum stirpium per Pannoniam et 

 A u s t r i a m o b s e r v a t a r u m h i s t o r i a q u a t ú o r 1 i b r i s e x p r e s s a" , 

 tiskem v Antorfu 1583. Brněnský městský lékař Dr. Jan Ferd. 

 Herold z Totenfeldu vydal dílo „Tartaro-Mastix Moraviae". 

 Brunnae 1669, v němž vyjmenovaný jsou některé stromy a rostliny na 

 Moravě se vyskytující. 



Po delším mezičasí nalézáme v „D i s s e r t a t i o m e d i c o-b o t a n i c a 

 de Tataria hungarica", Viennae 1779, od Alex. Sebocka 

 zprávu o Norb. Bocciovi, jenž objevil Crambe tataria A 11. 

 n a M o r a v ě. Dále uvádí pruský professor V i 1 i b a 1 d S c h m i d některé 

 rostliny na rakousko-moravské hranici jím nalezené „Chloris Mor., 

 Circ. Znoym." v Mayerově sbírce silozpytných pojednání 1. .svazek. 

 Značné zásluhy o vědu botanickou získali sobě hrabata Jan Bapt. a 

 Jan Nepom. Mitrovský, z nichž první založil krásnou botanickou 

 zahradu na hrázi Huterových rybníků v Brně a sestavil herbář 10.000 

 kusů rostlin obsahující. Týž dal první podnět ku zřízení „Morav- 

 ské společnosti pro přírodní a vlastivědu", za jejíhož před- 

 sedu později zvolen byl. V lůně této společnosti zrodila se poprvé 

 myšlénka sepsati květenu moravskou, i byla tato práce svěřena Jind. 

 Schottovi a jím později Dr. Alois. Karlovi i)í)stoupena, kterýž se 



1 



