- 68 - 



strbonlovitě nakupené. Šišky vejčitě kuželovité i po odkvetení přímé, 

 zralé rovnovážně odstálé, lesklé, žlutohnědé ; štítky vypouklé, na rulju 

 duté, pupek lesklý. Listeny jako u předešlé. Kmen šedý. 

 V. 15-00— 30-00 m. Šišky žlutolmédé. 



T]. Květen, červen. V sadech i lesích sázená. Hojná v loších kolom 

 Babice a Adamova ( Makowsky) ! , kolem Krtin a Kuříma. — Budkovský les 

 u Mor. Budějovic, Hradiště poblíž Znojma (Oborny), les Divák u Klobouk 

 (Steiger), v okolí Uli. Hradiště s P. silvestris (Scldool), Javorník ; v nejnovější 

 době též hojně u Vsetína pěstovaná (Bubela) ! . 



2. Listy ve svazecku po 5. 



62. P. strobus L. (Vejmutovka). Listy dlouhé, tenké, světle 

 zelené. Šiška válcovitě vřetenovitá, špičatá, delší listíi, visutá. Pupek 

 štítku s hrbolkem. Kmen šedý. 



V. 15-00— 25-00 m. Šiška šedohnědá. 



'Ij. Květen. Pocliází ze severní Ameriky a pěstuje se v sadech i v lesích. 



V okolí Brna, Telče, Vyškova, Střílek, Val. Klo])Ouků atd. — Lesy Domoracké, 

 u Paskova (Sapetza), u Prostějova (Spitzner), Říčky pod Hostýnem (Sloboda). 



22. Larix Toiirii. Modřín. 



63. L. europaea D. C. (L. deci dna Milí. Pinus larix 

 L. M. evropský). Strom se pněm přímým, košem jehlancovitým, 

 větvemi obloukovitě sehnutými. Listy jemně cárkovité, hebké, na mlad- 

 ších větévkách ojedinělé, na starších ve svazcích po 15 — 30, světlozelené, 

 opadávající. Šišky vejcité, stopkaté, něco dolu sehnuté; šupiny tupé, 

 odstálé, dvakrát delší listenii. Kiira hnědočervená, posléz šedá. 



V. až 35-00 m. Květy prašné " nahnědle žluté; šišky žlutohnědé. 

 % Duben, květen. V pahorkatině a horských lesích hojný, až obecný. 



V českomoravském pohoří, v Sudetách i Beskydách. Hojný severně od Brna 

 (Oborny), Rečkovice, Obrany, Bílovice, Kuřim, Tišnov, Adamov, Letovice, 

 Kříb u Kochova, Kraví hora, Bystrc, Veveří, Střelíce, Tečice, Bučovice, tvoří 

 lesy u Manerova, Kučerova a Střílek. Mezi Matějovcem a Růženou, u Dačic 

 v kraji Jihlavském (Oborny), u Náměště (Roemer). Ve Znojemsku : u Bítova, 

 Vranova, Jevišovic, Krumlova, Budkova (Oborny). V českomoravském pohoří: 

 kolem Telče ; činí lesy kolem Křížanova (^Haslingor) !, Bystřice, Nov. město. 

 Kolem Prostějova, ve větší skupině na Kosíři (Spitzner). V olomouckém kraji 

 na hoře Zdaru u Rudy na Moravě, a na Baudenberku u Raškova, na obou 

 místech na hadci, u Šumberka! (Oborny), zřídka v horních lesích kolem 

 Olomouce a Dolan (Makowsky), u Střelné (Burghauser), lesy podél moravsko- 

 slezské ústřední dráhy až do Slezska (Oborny), Něm. Libava, Petrovice, 

 Velký Losin, Bludov, Český Bohdíkov, Rymařov, Budišov, Podstat, Mor. 

 Ostrava. Ve východní Moravě : Strážnice, Javorník, Filipov, Hor. Němčí, Uh. 

 Brod. Val. Klobouky. — Velk. Javořina (Makowsky)!, kolem Velehradu 

 (Schlogl), Kotouč u Stramberka (Sapetza)!, hojný u Vsetína!, neskládá však 

 zde nikde lesy (Bubela), Javorčí a Poschlá u Rusavy (Sloboda). Ve Slezsku : 

 Osoblaha, Krřiov, Bruntál a j. m. v Jeseníku (Oborny), kolem Oder, Jablun- 

 kova a Těšína. Na Skrzyčné a v Bystraji hojný (Kolbenheyer). 



