— 90 — 



krůtce píihrocené, vícežilné, bezosinné ; vnější pluclia kratší drnlié. Listy 

 kopinaté, dlouze končité i s pošvami dlouze chlupaté. 

 V. 0-40— 1-00 m. 



Červen — srpen. Pochází z východní Indie. Na mezích a pustých 

 místech, mnohdy jen na čas zdivočilá. Stráň drahý u Maloměřic, u Bílovic, 

 Jundrova atd. Vyškov, Kyjov atd. — U Znojma (Oborny), u Prostějova (Spitznerj, 

 Kroměříže (Palla), hojné v lese Bzinku u Bzence 1881 (Bubela). 



2, Echinochloa P. B. Klásky krátce stopkaté v jednostranných 

 latovitě seřaděných klasech. Nejdolejší pléva poloviční délky hořejších. 



99. P. crus galii L. (Kuří noha, ježatka). Stéblo přímé neb 

 kolínkem vystupující i s pošvami hladké a lysé. Větve laty krátké, klaso- 

 vité s jednostrannými klásky, dlouze štětinaté. Klásky vejčitě elliptické, 

 světlozelené neb nacervenalé. Plévy na žilách krátce chlupaté, nejhořejší 

 pléva srstnatá, s hrotem neb dlouhou osinou. Listy široké, na okraji 

 drsné, tmavozelené, lysé. 



V. O" 10 — O" 15 m. Květy vejčité, zelené neb matně červenohnědé. 



Červenec — září. Role, zahrady, stoky a příkopy. Obecná často i ve 

 vyšších polohách. U Štětinová v Jeseníku (Bittner), Nov. Jičín (Sapetza), 

 Nov. město atd. 



38. Setaria P. B. Bér. 



1. Druhá pléva stejně dlouhá neb málo kratší pluchy jen nezřetelně 

 svraskalé květu obojakého. Za třetí plévou toliko malinka prázdná pluška. 



100. S. i ta li ca Beauv. (B. vlaský). Stéblo přímé, obyčejně 

 jednoduché, pod latou i pastopky drsné zoubky ku předu obrácenými. 

 Lata klasovitá, laločnatá, k oběma koncům ztenčená, dole něco pře- 

 trhovaná; její větvičky i osa tlusté, hustě až huňatě chlupaté. Druhá 

 pléva kratší než })léva třetí a než vypouklá elliptická plucha. 



V. 0*50 — 1'00 m. Klásky zelené neb žlutavě zelené, někdy rezavě 

 hnědé neb do fialová zbarvené. 



Červen, srpen. Na jihu pěstovaná a zřídka zdivočilá. Seje se u Čer- 

 novic a Nenovic (Čížek), náspy poblíž Brna, nádraží Rosické (Makowsky), 

 kolem Rajhradu, Kobylí a Strážnice. — Kolem Hrušovan a Božic (Oborny), zde 

 onde kolem Uh. Hradiště (Schlogl), ve východní Moravě (Schlosser). 



S. viridis Beauv. (B. zelený). Stéblo položené neb vystupující, 

 dole rozvětvené, pod latou i s pastopkami drsné, zoubky ku předu 

 obrácenými. Lata přímá, hustá, klasovitě válcovitá, její větvičky mírně 

 chlupaté. Plucha podlouhlá, dosti plochá, zdélí druhé a s ní stejné třetí 

 plévy. Klásky zelené neb špinavě narudlé. Blizny žlutavé. 



V. O' 10 — 0"45 m. Rostlina světlozelená. Květy poloviční délky 

 květův u S. glauca. 



Červenec — září. Role, pustá místa. Všude obecná, zřídka přes 500 m. 

 Pořídku kolem Jihlavy (Pokorný), kolem Olešnice (Člupdt), kolem Vsetína 



