— 92 — 



v Purkrábce u Znojma (Oborny), Heulos a Vys. kámen u Jihlavy (Pokorný), 

 Bišovec, Bystřice p. P., Padělky a j. m. u Vitochova, Chudobín, Nov. město, 

 Sklené, Fryšava, Zdar, Beberek. — U Prostějova porůznu na př. na Kosíři 

 (Spitzner), zámecká zahrada ii Kroměříže (Palla), kolem Olomouce (Vogl), 

 v Cernovírském a Chomoutovském lese (Mik), h"jné v Grygovském lese (Ma- 

 kowsky), Piňovice (Klanic), Frankštátský les u Sumberka (Paul). Star. město, 

 Teplice, Vysoký les u Janovic, Grundwald u Rymařova. Ve východní Moravě : 

 pořídku v lese Plechovci u Bzence (Bubela), v seči pod Javořinou a na 

 Lopeníku (Holuby), Semetínské lesy u Vsetína (Bubela), Velké Karlovice. Ve 

 Vysokém lese u Nov. Jičína (Sapetza). Rozšířené v Jeseníku: údolí horní 

 Tise, hojné u Karlovské studénky, u pily, podél Opavy, Donnerlán, Praděd, 

 úklony Děda, Česnekový příkop. Medvědí hřeben, Velk. Jezerník, Svinský — 

 a Medvědí příkop, Frant. myslivna. 



40. Stipa L. Kavyl. 



104. S. Grafiana Stev. (K. Gráfův). Svazečky Jistu silné, 

 snáze se oddělující. Listy .široké, přízemní, žlábkovitě složené, tlusťounké ; 

 hořejší listy lodyžní širší, až 2"5 mm. široké, sivé, obyčejně s 9 hlav- 

 ními žilami, v širším údolíčku mezi střední žilou a sousedními žilami 

 a mezi některými žilami postrannými se slabšími vedlejšími žilami. 

 Pošvy starších listů velké, světložkité, silnějšího lesku, pošvy listů lodyž- 

 ních, něco drsné, jemně, hrbolatě tečkované, dvě dolejší přes polovici 

 stébla sáhající a toto až po samý jazýček objímající. Plévy i s delší a 

 širší osinou přes 7 cm. dlouhé. Plucliy bezosinné, 21 — 24 mm. dlouhé, 

 tlusťounké, se širšími proužky delších chloupků, okrajní proužek konce 

 pluchy dosahuj ící . 



Osina až ke kolénku přes 9 cm. dlouhá, pérovitá čásť osiny přes 

 25 cm. dlouhá. 



/5) p e n n a t a g a 1 1 i c a C e 1 a k. Listy užší. Pluchy menší ; osiny 

 obyčejně kratší, pérovitá jich čásť ponejvíce dvakrát delší než spodní 

 šroubovitě kroucená lysá čásť. 



% Červen, červenec. Okraj vinic, suché výslunné kopce a skály na 

 syenitu, žule a vápně. Pořídku; roku 1884 mnou v tomto území objeven. 

 V okolí brněnském : úbočí Hádů k Maloměřicům, vinice u Obran, Židenické 

 kopce, Skály u Cacovic. — Ve Znojemsku : Býčí skála u Znojma, Turold u Mi- 

 kulova, vinohrad u čížova a Hodonínský les (Oborny). 



^) Svah Hadů k Maloměřicům s tvarem základním. 



105. S. Joannis Celak. (S. pennata L., Autt. part. K. 

 péřitý). Svazečky listů přízemních malé, těsněji souvislé, pošvy starších 

 listů matné, málo lesklé, listy úzké, přízemní žlábkovitě složené, skorém 

 niťovité, světlozelené, širší listy lodyžní jen až 1*5 mm. široké, s 7 

 těsně sblíženými hlavními žilami, vedlejší slabší žilky leží v užších 

 brázdách mezi střcchrí a sousední žilou a mezi touto a následující hlavní 

 žilou. Žíly hladké, pošvy listů lodyžních dosti hladké neb jen slabě 

 lirboulkovitě tečkované, pošvy aspoň nejdolejších listů k stéblu až po 



