— 114 — 



Rozšířena. Kolem Brna, u Tise ve Velk. Losině, Maršíkov, Pekařov, 

 Mal. Morava, v Sudetách hojná, místy převhidá jako na Pradědu, zde ve 

 tvaru význačném. Děd, Kladsky Sněžník atd. 



/-) nemorosa Klett. et Kiclit. Štíhlejší. Klásky blodozelené, 

 menší ; plachy jen na kýlu drsné, jinak obyčejně lysé. Lisl^y útlejší, 

 někdy silně prodloužené. 



Stinné lesy a háje. Porůzná. 



66. Sclerochloa P. B. 



1 fiO. S. d u r a P. B. (P o a d u r a S c o p. Lipnice t v r d á). Stébla 

 v trsu namnoze v kruhu rozložená neb vystoupavá. Lata vejčitá, směstnaná, 

 jednostranná, tuhá. Klásky 3 — Gkvěté, na krátkých větévkách, postranné 

 skoro přisedlé. Plévy a pluchy téměř kožovité, zelené, bělokrajné. 



V. 005 — O" 15 m. Nejhořejší pošvy nadmuté. 



"4 Cesty, suché pastviny. Piozšířena v jižní Moravě, jinak jen pořídku. 

 Kolem Brna na více místech, hojně na vojenském cvičišti (Makowsky) !, u 

 Žabovřesk !, Ivančic, Klobouk a sice v údolí Chromovém poblíž Kašnic 

 (Steigor), u Cejče (Uechtritz) !, řidčeji u Lomnice (Pluskal), u Židenic, zřídka 

 na Žhitéra kopci u Brna, Nosislav, Židlochovice, Sakvice, Břeclav, Široký les 

 u Star.' Břeclavi a přehojný na cestě mezi Star. Břeclaví a Lanštorfem i 

 kolem Lanštorfa. — Ve znojemském kraji: Polava, Mikulov (Makowsky), 

 Klentice. — Náměšť (Roemer), přehojná mezi Křtěnicemi a Skalicí (Zavřel). 

 Velk. Mašovice, Lukov, Jaroslavice, Hrádek, Hrušovany, Strachotice, Krhovice, 

 Hodonice, Milfron, Mal. Tasovice a v údolí Leskavy u Znojma (Oborny). — 

 V Prostějovsku : na mezích za Prostějovem dosti hojná, v dalším okolí velmi 

 sporá (Spitzner). Kolem Olomouce: za Slavonínem (Mik), na cestách u Kláštera 

 Hradiska a na vojenském cvičišti u Olomouce hojná (Vogl a Makowsky) !. 



67. Poa L. Lipnice. 



1. Pluchy se slabými, často nezřetelnými žílami. 



a) Rostliny jednoleté. Dolejší plevy jedno-, hořejší třížilné. na okraji 

 pýřité neb skoro lysé. 



161. P. annua L. (L. jará). Stébel více, z položeného dolejšku 

 vystupujících i s hořejšími pošvami listu něco smáčknutých. Lata vejčito- 

 jehlancovitá, volná, obyčejně jednostranná, dolejší větvičky odstálé neb 

 sehnuté. Klásky 3 — 7květé, vejčitě kopinaté. Dolejší pléva kratší než 

 hořejší, pluchy tupé, na konci široce mázdrovité, často lysé. Listy světlo- 

 zelené, ploché, na konci něco ká])ovité. 



V. 0"05 — 030 m. Piostlina trsnatá. Klásky zelené, řidčeji fialové 

 neb žlutavé. 



Květen — listopad. Trávníky, pastviny, pustá i vzdělaná místa. 

 Obecná. 



/5) supina Schrad. P(»h)žený dolejšek stébla kořenující a ])ře- 

 zimující. Pluchy tmavě neb nahnědle fialové a zeleně skvrnité, na 

 okraji bílé. 



