— 115 — 



Pramenitá místa v Jeseníku (Wimmer). 



b) Rostliny vytrvalo, obojp phichy třížilné. 



<j) Oddenek trsnatý bez výběžkův. Dolejší větévky laty obyčejně pó 1 — 2. 



162. P. bul bosá L. (L. cibulatá). Dolejšek stébla napnr-hlýnii 

 pošvami listii cibulovitý. Lata vejčitá, větví odstálých, })oněkud drsných 

 po odkvětu přilehlých. Klásky vejčité 4 — Bkvěté, často v listnatě trubky 

 vyrostlé (/9. vivi})ara W. Gr.). Plévy vejčitě kopinaté, zahrocené, ])luchy 

 kopinaté na kýlu a okrajních nervech hedbávitě brvité. Listy šedozelené, 

 úzce čárkovité, oddenkové, skoro niťovité. 



V. 0-20 — 0-40 m. Klásky šedozelené. 



\ Květen, červen. Návrší, suché meze, trávníky. V střední i jižní 

 Moravě i s odrůdou /9) hojná. Kolem Brna: Zidenické kopce, Kraví hora, 

 Zhitý kopec. Písařky atd., na sever od Brna : Bílovice, Soběšice, Outěchov 

 atd. — Lomnice (Pluskal). U Prostějova na Hloučele sporá (Spitzner), kolem 

 Slavkova, Vyškova, Krumvíře a Krumlova. — Od Vyškova až ku Kroměříži 

 (Schlosser). Ve znojemském kraji (Oborny), u Bzence (Bubela), na Javořině 

 (Holuby). 



163. P. alpina L. (L. horská). Dolejšek stébla, hojnými z části 

 pevnými pošvami obvinutý, ne však cibulovitý. Lata volná, mnohoklasá, 

 větve v čas květu rovnovážně odstálé. Klásky 3 — 6květé. Kýl a okraj ní 

 žíly pluch na rubu brvité. Listy čárkovité neb čárkovitě kopinaté, sivé, 

 poněkud tuhé, náhle zahrotnatělé, dolejší jazýčky krátké, uťaté, hořejší 

 podlouhlé, přihrocené. 



V. O" 15 — 0*40 m. Klásky zeleně a fialově peřesté, lesklé. 



Ij. Červenec srpen. Travnaté a skalnaté stráně v Jeseníku, pořídku: 

 Velk. kotlina (W. Fl.) 



/9) Oddenek plazivý, s kratšími neb delšími výběžky. Dolejší větévky 

 laty po 5 — 3 neb někdy též po 1 — 2. 



164. P. compressa L. (L. smáčknutá). Stéblo i s pošvami 

 hladké, ploše smáčknuté, vystoupavé, dole kolínkaté. Lata podlouhlá, 

 stažená neb volně rozložená, skorém jednostranná, větve krátké, drsné. 

 Klásky podlouhlé, 5 — 9květé. Pluchy tupé z předu se širokým bílým 

 krajem. Nejhořejší pošvy delší čepele listové, jazýček krátký uťatý. 

 Rostlina šedozelená, dlouze výběžkatá. 



V. 0-20 — 0-40 m. Klásky zelené, obyčejně fialově a na konci žlutě 

 skvrnité. 



1\ Červen, červenec, někdy i později. Pustá místa, skály, návrší, cesty,. 

 zdi. Obecná. 



165. P. nemoralis L. (L. hajní). Stéblo oblé. Lata podlouhlá 

 po odkvětu stažená, větví drsných. Klásky vejčitě kopinaté, 2 — Tkvěte, 

 kýl a okrajní žíly pluch na rabu hedbávitě brvité. Listy lodyžné delší 

 neb zdélí pošev, kratších členu stéblových, v paždí listií žádné svazečky 

 listů, jazýček velmi krátký, uťatý, skorém zakrnělý. Oddenek s krátkými 

 výběžky. 



