— 117 — 



167. P. trivialis L. (L. obecná). Stébla .silná, příoblá, svetlo- 

 zelená i s po.švami draslavá. Lata velká, větévky její odstálé, draslavé. 

 Klásky dva- až étyrkveté. Plévy nestejné, ])lucliy lysé, jen na kýlu 

 pýřité. Listy ploché, znenáhla přihrotnatělé, čepel nejhořejšího listu kratší 

 pošvy; jazýček prodloužený, hrotnatý. Oddenek někdy krátce výběžkatý. 



V. 0"60 — 1"00 in. Klásky zelené, někdy naíialové. 



If Červen, červenec. Liika, pustá místa, břehy, příkopy. Obecná. 



a) scabra Celak. Stébla i pošvy nahoře draslavé. Obecná. 



b) glabra Celak. Stébla i pošvy úplně hladké. Řidčeji. Bažant- 

 nice u Nesechleba (Oborny), údolí Punkvy u Blanska s a). 



b) Rostlina s dlouhými plazivými výběžky. 



168. P. pratensis L. (L. luční). Stéblo příoblé, dole skoro 

 dvouřízně smáčknuté i s pošvami hladké. Lata odstálá, větví draslavých 

 neb dosti hladkých. Klásky vejčité, 3 — Skvěté, s osou huňatou. Pluchy 

 podlouhlé, hrotnaté, huňatinou spojené, jinak lysé. Listy úzké ploché 

 neb nitkovitě svinuté, náhle skoro kápovitě přihrotnatělé, hořejší kratší 

 svých pošev ; jazýček krátký, uťatý. 



V. 0"40 — O" 75 m. Klásky zelené, často nafialovělé. 

 % Květen, červen. Luka, pastvy, okraje lesův a cest, trávníky. Obecná 

 v rovině i v předhoří, někdy i v horách, v Jeseníku pořídku. 



a) latifolia Weihe. Rostlina šedozelená. Listy ploché, dosti 

 široké. Nízké rostliny přináležejí k P. humilis Ehrh. 

 Obecná a všude rozšířena. 



/3) angustifolia L. (sp.) Listy lodyžné, ploché, na prýtech 

 dlouhé, štětinovitě svinuté. 



Na suchých návrších. V střední a jižní Moravě a ve Slezsku rozší- 

 řena. Brno, Adamov, Znojmo (Oborny), Sokolnice, Slavkov, Hustopeč, Polavské 

 kopce, v Těšínsku atd. 



f) anceps Gaud. Rostlina silná. Stéblo smáčknuté, dvousečné. 

 Listy světlozelené. Klásky něco větší, 4 — 5květé. 



Kolem Karlovské studénky (Uechtritz sen.), na Žlutém kopci u Brna 

 (Čížek). 



169. P. Chaixi Vili. (P. sude ti ca Haenke, P. sil vat i ca 

 C h a i X., L. s u d e t s k á). Stéblo z obloukovitého dolejšku přímé 

 i s pošvami smáčknuté, dvojřízné, nahoře šerpivé. Lata hustoklasá, 

 rozkladitá. Klásky 3 — Skvěté. Pluchy lysé. Listy světlozelené, čárkovité, 

 dosti široké, na konci kápovitě stažené. Pošvy až ku prostředku zavřené. 

 Rostlina hustě trsnatá. 



V. 0'50 — 1"20 m. Klásky zelené, zřídka nahalové. 



% Červen, červenec. Vlhké, horské lesy, horská luka. Rozšířena. Kladský 

 Sněžník (Wimmer a Rybička)!, hojná v Jeseníku: Koperník, Fuhrmannštýn, 

 Praděd, skály Sokolí, Mravenčí vrch, Frant. myshvna. Břidlicová hole 

 (Oborny), Černá kupa, Stříbrnické hájemství u Urlichovy boudy, Studénková 



