— 118 — 



hole, Velk. Jezeiník, Leiterberk, Česnekový příkop, údolí šumné Tise, Velk. 

 Jelení hřeben, Maják, Velk. kotlina, Pecové kameny. 



fi) re mot a Fr. Stéblo i listy chabé, větévky laty tenké, velmi 

 'prodloužené, s koncem často převislým. Klá>;ky menší, namnoze dvoii- 

 květé. Rostlina bledozelená vypadá jako Milium effusnm. 



V Beskydách rozšířena, v Jeseníku řidčeji. Radhošť. Javorník. Mokřov- 

 ské hory íSapetza), Kněhyně, Lysá hora (Oborny), Černá hora. Tanečnice, 

 Smrk. — V Sudetách: Kladský Sněžník, Hockšar, Praděd, Leiterberk (W. Gr.)!. 

 skály Sokolí (Oborny), Karlovská studénka (Wimmerj, Koperník, Medvědí 

 hřeben. 



68. Eragrostis Host. Milička. 



170. E. minor Host. (Po a eragrostis L. M. menší). Stébla 

 z položeného dolejšku vystoupavá, někdy v kruhu rozložená. Větve laty 

 rozkladité, jednotlivé neb dolejší i po 2. Klásky čárkovitě kopinaté, 

 zploštělé, 8 — 12květé. Listy ploché, čárkovitě kopinaté, skoro zdélí pluch. 

 nasivělé i s pošvami porůznu a dlouze chlupaté ; jazýček v chlupy roz- 

 dřípený. Kořen mrcasatý, četná stébla vysýlající. 



V. 0'10 — 0'30 m. Klásky trochu lesklé, tmavofialové, zřídka zelené. 



Pole, písčiny, úhory, cesty. Rozšířena v jižní Moravě, jinak porůzná. 

 V brněnském kraji: v jižní části až po Brno hojna (Makowsky), na hrázích 

 trati od Brna až k Blansku (Makowsky a Uechtritzi. u Podivína a 

 Ivančic (Reissek), na návrších a polích stranou Krumvíře u Klobouk 

 (Steiger). Terezov, Bruniov, Kobylí, Husíopeč, Šakvice. Vistonice. Břeclav, 

 Star. Břeclav, Poštorna, Nová ves. — Ve znojemském kraji : na cestě 

 ku Křipinskému mlýnu u Náměště (Roemer), mezi Křtěnicí a Skalicí (Theimer 

 a Zavřel), u Hrušovan, Hodonic, Strachotic, Sedlešovic, Znojma, Hardeku, 

 Čížova, Jeyišovic a Mikulova! (Oborny), od Mikulova až po Břeclav. 

 Hojná u čejce, Kyjova, Bzence a Úrazová (Uechtritz), obecná na písčině 

 Dúbrové (Bubela), Javořina (Holuby). 



69. Cyiiosiirus L. Pohanka, škorpina slov. 



171. C. cristatus L. (P. hřebenitá). Stéblo tuhé, hladké, vy- 

 stoupavé. Lata stažená, klasovitá, jednostranně dvouřadá, něco laločnatá. 

 Klásky tří- až pětikvěté. Plévy s krátkou osinou, na klasech neplodných 

 kýlnaté, trnitolirotité. Listy úzce čárkovitě, ploché, jazýček krátký, uťatý. 

 Rostlina trsnatá. 



V. ()'20 — (J"50 m. Lata i rostlina žlutozelená. 



1\. Červen, červenec. Zírná luka, n)eze, pastviny. Obecná v rovině i 

 předhoří. 



70. Briza L. Třeslice. 



172. B. media L. (T. obecná). Stébla přímá, hladká. Lata volná, 

 rozkladitá, větví vláskovitých, zprohýbaných. Klásky srdčité, převislé, 

 5 — ykvěté. Listy úzké, drsné; jazýček krátký, uťatý. Oddenek volně 

 tr sňatý. 



