- 121 - 



f^) loliaeea Huds. (spec.) Oljycejiiě nižší. Lata hrozuDvitá, 

 větve skoro všecky jcdnoklasé, dolejší větévka 8 2 klásky. 



Řidčeji. Hořejší kaliště v Sedlešovickém lesíku, Kraví hora u Znojma a 

 u Kounic (Oborny), Vyškov, Telč, Nov. město. — Dle .Schlossera též u Uhřinova 

 pololíž Hranic. 



b) Lata dosti stejnoměrně všestranná, plucliy vejčitě podlouhlé, tupé. 



178. G. p li ca ta Fr. (Z. řasnatý). Lata, širší než u předešlé, 

 skoro všestranná, nepřetrhovaná, po odkvětu převislá. Větve s četnějšími 

 a sblíženějšími klásky, dolejší po 8 — 5. Klásky čárkovitč podlouldé 10 — 

 15 mm. d., 5— lOkvěté. Plucliy tu])é, trochu draslavé, sblížené, se 7 stejně 

 silnýjni, vyniklými a stejně dlouhými žilami. Listy v pupenu v dvoj- 

 násobné řasy složené ; jazýčky dlouhé, dosfi pevné, slabě a hrubě se 

 třepící. 



V. 0"50 — 1-20 m. Klásky světlozelené. Prášníky žlutavé. 



% Červen, červenec. Příkopy, břehy, prameny. V rovině, zejména 

 v předlioří až k 800 m. rozšířen a dosti hojný. V brněnském kraji: Bílo- 

 vice, Štěpánov, Doubravník, Nedvědice. — V příkopech silničních u Knihnice 

 mezi Jevíčkem a Pioskovicemi a u Mohelnice (Ueclitritz), Třebíč (Zavřel), 

 Náměšť (Roemer), údolí Hradnice u Znojma, kolem Hodonic a Jaroslavic 

 (Oborny), Pernštýn, Nov. město, Žďár, Nov. ves, Něm. Bohdikov, Bludov. — 

 Kolem Koldštýna, Wiesenberka, Velk. Losina a Karlovské studénky (Niessl), 

 Sumbcrk (Oborny), Star. město. Pořídku v bažinách na vrchu Čupu u Vse- 

 tína (Bubela). Drholecký rybník a u Lubiny u Příbora (Čížek). 



/5) depauperata Crepin. Lata chudoklasá, skorém hroznovitá. 

 Pořídku. Posud jen v bažinách na Kraví hoře u Znojma (Úborny). 



179. G. nemoralis Uechtr. a Ktirnike (Bot. Zeits. 1866, 

 Z. hajní). Lata štíhlá, skoro stejnoměrně rozkladitá, již před dobou 

 květu převislá. Klásky krátké 6 — 10 mm., řidčeji delší, obyčejně 5- až 

 7květé, na dolejších větvích často jen dva- až tříkvěté. Pluchy vejčité, 

 hladké, nejtupější, s 3 silně vyniklými až ku konci pluchy dosahujícími 

 a 4 s těmito střídavými mnohem slabšími a kratšími žilami. Jazýček 

 velmi jemný vláskovitě roztřepený. Eostlina ve všech částech štíhlejší. 



V. 0-40 — l-OO m. Klásky zelené neb zelenavě bílé, na méně stin- 

 ných místech často bledožlutavé, na konci zhusta nafialovělé. 



% Červen, počátek července. Prameny, lesní potoky. Pořídku. Posud 

 jen u Koldštýna v Jeseníku (Dr. Engler) a na malém Čantorym v Beskydách 

 (Schopke). 



3. Lata jehlancovitá, větve rovnovážně odstálé, posléz sehnuté. 

 Pluchy nezřetelně pětižilné, zaokrouhlené. Klásky velmi malé. oblé. 



180. G. distans Wahl. (Z. rozkladitý). Stébla lysá, kolén- 

 kem neb dolejškem položeným, kořenujícím vystoupavá. Lata mnoho- 

 násobně složitá. Klásky podlouhlé, k větvičce přiložené neb sblížené, 

 tří- až sedmikvěté. Pluchy tupé neb uťaté. Listy čárkovité, jich pošvy 

 jen nejdoleji uzavřené. Oddenek trsnatý bez výběžkuv. 



