— 128 — 



a) ca {lil lata Lam. (sp.) Stóhlo tenké, pod latou příoblé ncl) 

 čtyř- až ])řtiliranné, zde lysé, pýřité neb draslavé. Lata liustokvětá. 

 vejčitě ])odlouhlá, přímá, 5 — 7 cin. d.. rozevřená. Klásky ellii)tické, malé, 

 B — škvěté. Plévy vejéito-podlouhlé, špičaté ; plachy bezosinné. Listy 

 chlupaté neb roztroušené srstnaté, sytě zelené : pošvy lysé neb něco 

 draslavé. 



V. 0-20— 0-40 m. 



Pořídku. Posud jen na lukách ^,v Rybníku" u Vsetína (Bubela). 



b) vulgaris Koch. (F. o vina L. a. genuina Hackel). Lata 

 stažená. Klásky malé, 4 — fikvěté. Pluchy chlupaté neb lysé, bezbranné, 

 ostnitě hrotité neb krátce osinaté. Listy zelené, velmi tenké, nitkovité. 

 více neb méně draslavé. 



Na žule, rule, svoru, vápně i na novějších naplaveninách. V okolí 

 l)rněnském : S( mberovy skály, kopce a Rybníčky u Kartouz, Ivanovice, Hora 

 a Ostrá hora u Cinzendorfu, Suchý žleb u Ostrova, zde ve tvaru význač- 

 ném, Žabovřesky, Písařky, les u Zastávky. — Kolem Znojma: na Karolínské a 

 Kraví hoře a na Hradisku, v údolí Hradnice a Leskavy, v Frauenholcu u 

 Tasovic (Oborny), skály v lese Raškovském u Raškova, zde ve tvaru vý- 

 značném, Pohořský les u Oder. — Les Bzinek u Bzence (Bubela). V Jeseníku : 

 Mal. Jezerník. 



fí) laevifolia Hackel jako b), ale pošvy a listy úplně hladké 

 neb jen pod koncem drsné. Stébla obyčejně hladká. Pluchy lysé, hladké 

 neb drsné. Přechodní tvary mezi touto a var. genuina Hackel, zhusta 

 se vyskytují. 



Posud jen v Jeseníku. Petrštýn, vodorovná cesta od Ovčírny k Frant. 

 myslivně. Zámeček, Břidlicová hole. 



/-) umbrosa Hackel. Stéblo až O'o0 m. v. i s listy chabé. Lata 

 volná, žlutozelená. Klásky 3 — 5květé. Pluchy na lubetě a okraji štětinatě 

 brvité, krátce osinaté. Listy až 0-35 m. d., vláskovité, drsné, rovněž 

 i celá rostlina. 



Kolem Znojma: v údolí Hradnice a Dyje nezřídka (Oborny). 



o) firmula Hackel. Stéblo tužší, dole hladké, na hoře něco 

 draslavé, rovněž i listy. Lata podlouhlá. Klásky větší až 7-5 mm. dlouhé 

 pluchy 4-5 mm. d., na hřbetě drsné neb štětinaté, zřídka zcela lysé. 

 Listy tuhé, až 0-6 mm. široké, sedmižilné. často našedivěle zelené, se 

 silnými vrstvami lýka. 



Suché bory a úbočí, nejraději na písku. V kraji brněnském: Hády u 

 druhého tunelu, Leskoun u Vedrovic, zde v přechodním tvaru k f. durius- 

 cula. — V kraji znojemském : Frauenholc u Milfronu, kraj horního údolí Dyje 

 v právo nedaleko lomů žulových, u Trouznického mlýna poblíž Znojma, 

 Poltenberk a údolí Hradnice u Znojma (Oborny). V Jeseníku: vodorovná 

 cesta od Ovčírny k Frant. myslivně v přechodu ku f. laevifolia Hackel. 



e) h i spi dula Hackel. Ptostlina tužší na povrchu krátkými ště- 

 tinkami srstnatá, šedo?;elená, místy nafialová. Listy kratší. 



