— ÍÚ2 - 



196. B. patulu.s M. et Koch. (S. odstálý). Lata přímá, od- 

 stálá, po odkvětu stažená, jednostranně ničí, z větví velmi tenkých, pro- 

 dloužených, obyčejně 1 — 2klasých. Klásky čárkovitě kopinaté, 6 — 12květé, 

 iŤeco větší než u předešlého. Pluchy ellipticky kopinaté, mnohem delší 

 než plušky, úzce bělomázdřité, nad prostředkem tupoúhlé, méně se kry- 

 jící. Osiny silněji kroucené, ven vyvrácené. Délka prašníků 3 — 4krát 

 větší než šířka. Plod větší, ostatně jak předešlý. 



Červen, červenec. Role, meze, vinice, v jižní a střední části po- 

 různý. Kolem Brna, Sokolnice, Polava, Mikulov a Cejč (Makowsky), Spilberk 

 u Brna (Oborny). Zmole u Židenic, Juliánov, Oujezd, Slavkov, Ilustopeč, Sb- 

 biilky, Kyjov. — Ve znojemském kraji: Znojmo, Sucbohrdlí, Mal. Tasovice, 

 Velk. Mašovice, Milfroun (Oborny), kraje polích na sv. Florianku u Bzenoe 

 (Uechtritz a Bubela), Strážnice, Velká, Klokočník a j. m. u Javorníka. 



1 97 . B. s q u a r r o s u s L. (S. kostrbatý). Lata chabá, převislá, 

 klásky podlouhle kopinaté, široce bělomázdřité, lysé neb pýřité, 10- až 

 20květé. Dolejší plévy 3 — 5-, hořejší 7- — llžilné. Pluchy elliptické, 

 7žilné, hlouběji pod koncem osinaté ; osina zdélí pluch, sehnutá a skoro 

 pod úhlem pravým od pluchy odstálá. Pošvy hustě a jemně huňaté. 



V. 0-20— 045 m. Klásky bledozelené. 



Květen, červen. Keřnaté a travnaté stráně. Velmi pořídku, bezpo- 

 chyby jen nahodile. Posud jen na levém svahu údolí Dyje za plovárnou u 

 Znojma a na Kozí stezce mezi Lukovem a Hardekem 1881 Oborným obje- 

 vený. Klásky moravské rostliny jsou lysé a veliké. Stébla jednotlivá neb 

 v trsu. 



2. Genuini Koch. Klásky ku konci širší, po stranách smáčknuté. 

 Dolejší plévy 1-, hořejší 3žilné. Plušky tuhými štětinkami hřebenitě brvité. 



198. B. tec torům L. (S. střešní). Stéblo nejhořeji namnoze 

 pýřité. Lata poněkud hustá, jednostranná, převislá, větví útle pýřitých. 

 Klásky čárkovitě kopinaté, 5 — 9květé. Plévy se širokým mázdřitým 

 krajem. Pluchy kopinaté, útle pýřité, trochu drsné, s osinou skoro stojně 

 dlouhou : pluška štětinatě brvitá. Listy a pošvy huňatě pýřité. 



V. O" 15 — 0-40 m. Klásky zelenavé, posléz matně červenavé. 

 Květen, červen. Suché trávníky, meze, zdi, pustá místa. Obecný 

 v rovině, v horách řidčeji. 



199. B. sterilis Jj. (S. jalový). Stébel obyčejně více, lysých. 

 Lata velmi veliká, volná, všestranná, přímá, ])osléz ničí, větví dlouhých, 

 srstnatých, 1 — 2k]asýc"h. Klásky veliké, ])odlouhlr> klínovité, 7 — li)květ('. 

 Plévy s krajem úzce suchomázdřitým. Pluchy čárkovitě šidlovití'-, lysé, 

 drsné, s osinou delší. 



V. 0"25 — LOG m. Klásky zelen(*, posléz načervtrnale halové. 



Květen, červen. Thory, cesty, zdi, rumiště. V jižní a střední části 

 obecný, v liorácli pořídku. OljPcný v brněnském (Makowsky), znojemském, 

 uli. hradišťském (O)mriiy), krumlovském, liustopočskéui, vyškovském a hodo- 

 nínském kraji. — Na cestě k Ze.'5ovu u Prostějova (Spitzner), Kroměříž (Palla), 



