— 133 — 



mezi Inera kolem Jihlavy roztroušený (Pokorný). Poskrovnu kolem Telče. — 

 Olomouc (Vogel), Sum])erk (Paul), Ném. Libava. Ve východní Moravě: Javo- 

 řina (Holuby), Holešov (Sloboda), ojediněle na silnici od A^^seíína k Láskám 

 (Bubela), Žilina u Nov. Jičína (Sapetza), Rudno (Reissek). V Těšír>sku (Kol- 

 benheyer), ve Vidnavsku. 



3. Festucacei. Klásky smáčknuté, ku konci zúžené. Dolejší 

 pléva 1-, hořejší 3žilná. Pluška na okraji krátce a útle pýřitá. Rostliny 

 vytrvalé. 



200. B. as per Murr. (S. drsný). Stéblo drsně chlupaté. Lata 

 velmi řídká, jednostranně převislá, větví krátkých sblížených. 1 neb 2 

 větve kratinké; Iklasé, ostatní 2 — Sklasé, dolejší větve po 8 — 5. Pluchy 

 čárkovitě kopinaté, dlouze zakončíte, přilehle chlupaté, delší své osiny. 

 Listy čárkovitě kopinaté, plihé, v mládí svinuté, dolejší i s pošvami 

 chlupaté. 



V. 0-60~~l-20 m. Klásky zel«né. 



T\. Červen, červenec. Stinné, jmenovitě horní lesy, žleby. Porůzný. 

 V brněnském kraji: Paseky kolem Pernštýna (Frant. hrabě Mittrowsky) !, 

 Písařky u Brna, Adamov!, Babí lom (Čížek), Kralice a Střelíce! (Niessl). 

 Údolí Punkvy u Blanska, Sloup, Slavkov, kolem Bučovic. — Hojněji ve zno- 

 jemském kraji: Bažantnice u Náměště (Roemer), hrad Chrašťan u Bítova, 

 Mlýnský vrch u Čížova, poblíž letohrádku u Liliendorfu, údolí ledové u 

 Vranova, Kozí stezka u Lukova, lesy mezi Hardekem a Devíti mlýny, jako 

 vzácnost' v údolí Dyje u Znojma (Oborny). V jihlavském kraji : Vysoký kámen 

 a Špicberk u Jihlavy (Reichhardt), údolí Dyje pod Star. Hobzím a u Chvalic 

 (Oborny), kolem Telče a Éašné. V severní Moravě: Zámeček u Bludova, lesy 

 kolem Velk. Losina, Teplice (Paul), Sobotío. Ve východní Moravě: lesy Háj 

 a Plechovec u Bzence (Bubela), lesy u Velehradu (Schlogl), Javořina (Ho- 

 luby) !, Strážnice, Knězdub, Velká, Javorník. — Rusava (Sloboda) !, Morkovice 

 (Jelínek), Nov. Jičín (Sapetza) !. 



201. B. ramosus Huds. Fl. angl. (B. serotinus Benek. 

 S. rozvětvený). Lata větší rozkladitá, větví dlouhých, dolejší větve 

 od sebe odstálé, skoro stejně dlouhé, po dvou, každá s 5 — 9 klásky, 

 tyto větší. Šupinka na spodku nejdolejších větví laty brvitá. Plévy zcela, 

 pluchy jen na hřbetě lysé. Pošvy všecky drsně chlupaté, ostatně jak 

 předešlý. 



V. 0-75— 1-50. Klásky zelené. 



'Ij. Červenec. Stinné lesy a paseky. Pořídku. Posud jen v Boskovotýn- 

 ském lese u Jevišovic, s klásky nafialovělými, u Střelíc směrem k údolí 

 Obravy poblíž Brna (Niessl) a na Javořině (Holuby). 



202. B. e r e c t u s H u d s. ( S. vztýčen ý). Lata úzká, volná, přímá, 

 stejnoměrně rozložená, dolejší její větévky po 3 — 6. Klásky kopinaté, 

 5 — Tkvěte. Pluchy dvojnásobné délky jich osin. Listy v mládí řasně 

 složené, nejdolejší uzounké, dlouhobrvé, hořejší širší i s dolejšími po- 

 švami roztroušeně a odstále chlupaté neb přilysé. Rostlina hustě trsnatá. 



V. 0--é0 — 0"80 m. Klásky žlutozelené, pluchy namnoze nafialové. 



