- 144 -- 



kolem Jihlavy, jako u plovárny (Reichardt), Nová Říše, TelČ, Hradisko, Velké 

 Meziříčí, Balín, Bystřice, Zubštýii, Nové město, les ii křivého Javoru a Ko- 

 zlovka u Fryšavy, Zďár, Slakhamry, Mělkovice. — Hojná kolem Kroměříže 

 (Palla). Kolem Olomouce (Vogl), v Chomoutovském lese, u Slavonína a na 

 j. m. obecná, 8umbcrk (Paul); Něm. Líhava, Budišov. - — Ve východní Moravě: 

 Bzenec (Bubela), Uh. Hradiště (Schlogl), Javořina (Holuby), Strážnice, Velká, 

 Uh. Brod, Ordějov, Val. Klobouky, Rusava (Sloboda)!, Vsetín (Bubela)!, 

 Příbor (Čížek), Nov. Jičín (Sapetza) !, Fridland a na j. m. Beskyd obecná. 

 Hojný ve Slezsku, obecná v Těšínsku, Opavsku, u Krnova, Vítkova, Oder 

 a ve Vidnavsku. 



/S) uemorosa Lumnitzer (spec.) Klasy silněji prodloužené a 

 přotrhované, plucliy bledé. Měchýřky zelené. 



Řidčeji. Brno (Makowsky), Bílovice, Adamov, Blansko, Slavkov, Vyškov. 

 — Zámecká zahrada u Kloliouk (Steiger), Náměšť (Roemer), Znojmo, Lukov, 

 Jevišovice, Vranov (Oborny), mezi Příborem a Dreigiblem, dle Sapetzy. 



230. C. virens Lamk. (C. divulsa Good. ? O. zelená). 

 Klas přetrliovaný, dolejší klásky často dosti vzdálené od hořejších a oby- 

 čejně stopkaté. Měchýřky vejčité, dosti krátce zobanité, posléz přímo 

 odstálé i dole útloblanné, nikoliv houbovitě ztlustlé, plod skoro přisedlý. 

 Jazýček na kraji ztlustlý, na straně čepele nízký, na přední straně pošvu 

 nepřesahující, ostatně jak předešlá. 



V. 0*50 - 100 m. Plachy světlorezavé na kýlu zelené. Rostlina 

 silnější než předešlá. 



% Květen, červen. Keřnatá návrší, horní lesy, skály. Pořídku: Po- 

 lavské (Uechtritz) a Mikulovské kopce. — Les Ochúzky u Klobouk (Steiger), 

 Karlovská studénka (Uechtritz). 



§) Pairaei F. Schultz (spec.) Stéblo obyčejně nižší, tuhé, 

 tupě tříhranné, dole hladké. Měchýřky široce vejčité, krátce zobanité, 

 kostrbatě odstálé. Listy užší čárkovité, jazýček krátký, 



Pořídku. Posud bezpochy<)y přehlednuta. Hády u Obran, Bílovice, Býčí 

 skála u Adamova. 



231. C. vulpina L. (O. liščí). Stéblo křídlatě tříhranné, na 

 křídlech velmi draslavé, s boky vydutými. Klásků mnohokvětých, rezavo- 

 hnědýcli 5 — 8, obyčejně v jednoduchém, hustém klasu. — Měchýřky 

 podlouhle vejčité, vně podél žebernaté. Listy široce čárkovité. 



V. 0-45 — rOO m. Rostlina světlozelená. Pluchy nahnědlé s kýlem 

 zfdeným. Měchýřky zelené, posléz hnědé. 



21- Květen, červen. Příkopy, močály, břehy. OI)ecná až do 400 m. a 

 ještě ve Velké kotlině (Grabowski) !. 



/5) n e m o r o s a R e b e n t i s c h (s p e c.) Klas d( »le častěji přntrho- 

 vaný, pod[)írající listen obyčejně klas přesahující, nejdolejší, často až ke 

 š]>ici zelený; listeny světleji hnědé. Měchýřky i posléz zelenavé neb 

 aspoň bledší, větší a kostrbatěji odstálé. 



V bažinách a vlhkých křovinách. Řidčeji. Hojná v brněnském kiaji 

 (Makowsky) Vyškov, Břeclav, Rohatec, Stiážnice, Uher. Brod atd. — Koh-ni 

 Znojma, Vranova, Náměště, Hardeku a j. (Oborny). 



