— 151 — 



s) turfosa Fr. Stéblo dosti tuhé. Klásky suniiéí něco oddálené, 

 přisedlé. Méchýřky vejéité, sto})katé. Listy obyčcyné })loclié, ostře kýbiaté, 

 pošvy často spoře síťovitě žibiaté, nejdolejší bsten kratší stébkx. Rostbna 

 vobiě trsnatá. 



Rašelinná Inka, příkopy a bažiny. Vehni porůzná. Bažiny n Velk. Pa- 

 řezitého u Řásné, Vlachovice, Hynčina. — Nov. Wiesenberk (Bittner). Velké 

 jezero na svahn Mravenčího vrchu n Wiesenberka, Velk. a Mal. kotlina 

 a u Karlovské studénky (Niessl), rašeliniště u Reivízu (Lohmeyer). Velký 

 Jelení hřeben, Velký Jezerník a j. m. Sudet. 



245. C. Buekii Wimm. (O. B neková.) Stéblo nahoře ostré, 

 skoro do polou listnaté, na spodku s pošvami velikými červenohnědými, 

 velmi dokonale v pevnou síťku vláken se roztřepující. Klásky cárkovité, 

 přisedlé, samčí 2 — 3, samicí 3 — 5, dosti oddálené, nejdolejší někdy stop- 

 katý. Méchýřky vejčité, malé, travozelené, uvnitř ploché, vně vypouklé, 

 bezžebré. Pluchy jwdlouhlé, tupé, kratší plodův. Listen nejdolejšího 

 klásku lupenitý, kratší než stéblo, listeny ostatních klásků kratinké, 

 štětino vité. 



V. 0'50 — 1"00 m. Pluchy tmavohnědé neb načernalé. 



% Duben, květen. Luka, břehy. Velmi pořídku. Melatinské údolí u Bílovic 

 poblíž Brna. — Hojná na lukách u Lásky a Jablůnky poblíž Vsetína, zde 

 J. Bubelou 1880 pro území objevena. 



/9) Oddenek hustě trsnatý bez výběžkuv. 



246. C. stricta Good. (O. tuhá). Stéblo silné a tuhé, šedo- 

 zelené, dole objaté velikými žlutohnědými, v dokonalou, útlou síťku se 

 třepícími pošvami. Klásky samčí 1 — 3, samicí 2 — 3, válcovité, přímé, 

 })řísedlé. Méchýřky elliptické, smáčknuté, 5 — 7žebré, sivé, za sucha jako 

 ojíněné. Listy dolejší řasně složené, hořejší tuhé. 



V. 050 — 0*75. Pluchy tmavohnědé, měchýřky záhy opadavé. 



T\. Duben, květen. Mokřady, rašelinná a bažinná luka. Velmi porůzná. 



V okolí olomouckém : rašelinná luka u Kláštera Hradiska a na lukách za 

 Láskovým mlýnem u Olomouce (Vogl a Makowsky), kolem Šumberka (Paul). 

 U Bzence (Bubela), u Uh. Hradiště (Schlogl), vlhká luka u Příbora (Čížek). 



V Těšínsko-Bělsku (Kolbenheyer). 



247. C. caespitosa L. (O. tr sňatá). Stéblo štíhlé, plihé, drsné, 

 žlutavozelené, dole s ponachovělými pošvami, na nečetná, útlá, síťovitě 

 spojená vlákenka roztřepenými. Samčí klásky jednotlivé, samicí 2 — 3, 

 krátce válcovité až vejčité, přímé, přisedlé, velmi sblížené. Listen nej- 

 dolejšího klásku lupenitý. Měchýřky okrouhle vejčité, smáčknuté, obak 

 slabě vypouklé, bezžebré, světlo- neb špinavozelené. Listy ploché, krátké. 



V. 0"25 — 0'50 m. Pluchy černé neb nachově hnědé. 



Ij. Duben, květen. Vlhká a rašelinná luka. Pořídku. V okresu vranov- 

 ském : luka mezi Citonicemi a Lukovem (Oborny), na Zlechově po])líže Pro- 

 stějova (Spitzner), rašelinná luka u Kláštera Hradiska (Vogl a Mik), Rusava 

 (Sloboda) ! Nov. Jičín (^Sapetza) !. 



