— 153 — 



V. í)'l() — 0'20 m. Listy ])0sléz delší než stébla plucliy (;ernonM(íh()vé, 

 se světlejším středním pruhem. Měcliýřky .světlozelené. 



Ij. Duben, květen. Světlé suché lesy, háje, keřnatá úbočí. Dosti hojná, 

 v pahorkatině, výmineěně též ve Velké kotlině (Grahowski). Schází bezpo-, 

 chyby kolem Jihlavy a Těšínská. V brněnském kraji hojná v horských lesích, 

 kolem Brna (Makowsky), u Bystrce a Ostrovačic (Niessl), kolem Klobouk, 

 (Steiger), Rečkovice, Mokrá hora, Jehnice, Cinzendorf, Soběšice, Ubřany, 

 Bílovice, Adamov. Blansko, Sloup, Boskovice, Letovice, Komín, Veveří, Jundorf 

 Střelíce, Tečice, Rosice, Krumlov, Vedrovice. — Kolem Prostějova: na Záhoří 

 na Skalici a na Kosíři (Spitzner). Hojná, skoro obecná ve znojemském kraji : 

 Náměšť (Roemer), vinice u Čížova, Smoha u Citonic, u Ratišovic a Jevišovic 

 u Vranova, Hardeku, Lukova, Popic, v Purkrábce a u Tvořihráze poblíž 

 Znojma a j. (Oborny), v lesích kolem Třebíče (Zavřel). Hojná kolem Kroměříže 

 (Palla). Kolem Olomouce na Sv. Kopečku (Mik) v Grygovském lese (Makowsky). 

 Ve východní Moravě : Hodonínský les (Uechtritz), Plechovec u Bzence (Bubela), 

 kolem Uh. Hradiště : na kopci Sv. Rocha směrem k Javorci a Popovicům 

 (Schlogl), hojná na Javořině (Holul)y), dubový lesík u Vesníku a hojný kolem 

 Bobrku poblíž Vsetína (Bubela), mezi Nov. Jičínem a Čertovým mlýnem (Sa- 

 petza). Ve Slezsku: Heraltice a Sosnová u Opavy (Rohrer a Mayer). 



251. C. pilulifera L. (O. kulkou osná.) Stéblo oblé, posléz 

 přehnuté. Klásky samčí úzce cárkovité, samicí, nejčastěji 2 — 3, kulaté 

 až vejčité, nejdolejší někdy kratičce stopkaté. Listeny zcela nepošvaté, 

 mázdrovité, nejdolejší listen lupenitý. Pluchy vejčité, přihrocené, bělo- 

 krajné. Měchýřky tříhranně elliptické ve zřetelný zobánek náhle zahrot- 

 natělé. Pošvy listů nahnědlé, bez síťky, posléz v rovnoběžná vlákna se 

 třepící. 



V. obyčejně 010 — 0'20 někdy až 0"35 m. Pluchy hnědé, se zele- 

 ným středním pruhem. Listy poněkud tuhé, 



% Duben, květen. Suché světlé lesy, pastviny, hole. V pahorkatině 

 a v horách porůzná. V Brněnsku : Poidom poblíž Račic (Rohrer). Kunštát 

 a Olešnice (Člupek), Náměšť (Roemer), Telč, Černice, Javořice, Mal. Lhota, 

 Bíirovna, Olší, Nov. město. — Sumberk (Paul), Velk. Losin. — Velehradský 

 háj u Uh. Hradiště (Schlogl), Val. Klobouky; Rusava (Sloboda), na stezce 

 mezi Nov. Jičínem a Čertovým mlýnem, Radhošť. Javorník (Sapetza). V Je- 

 seníku : úbočí Pradědu při údolí šumné Tise při 1^300 m. (Uechtritz), hřbet Pra- 

 dědu a Studénkové hole směrem k Fuhrmanštýnu (Oborny), stráň Černého 

 příkopu, Drehberk, Velký Jezerník, Česnekový příkop. Ve Slezsku : Lysá 

 hora, svah k Pražmě a kolem Krnova (Spatzier), Koňská u Těšína (Kolbenheyer.) 



252. C. 1 o n g i f o 1 i a H o s t. (C. ]) o 1 y r r r h i z a W a 1 1 r. O. dlouho- 

 listá.) Stéblo tříhranné, hladké, přímé, posléz sehnuté. Klásek samčí 

 jeden kyjovitý, samicí 1 — 3, sblížené, vejčité podlouhlé neb podlouhlé, 

 nejdolejší krátce stopkatý, někdy v pošvovitém listenu poněkud za- 

 halený. Pluchy tupé, hrotité, bez kraje bělomázdřitého. Měchýřky 3boké, 

 dlouze chlupaté, v zobánek na konci mázdrovitý zúžené. Listy dlouhé, 

 četné; dolejší pošvy listů, v čuprynu tenkých, světle hnědých vláken 

 roztřei»ené. 



