- Kit - 



V. 0-08— 0-25 m. Nažky černavcí. 



'^. Květon, červen. Jako předešlá, ale mnoliem řídčejší. Kolem Brna 

 a Měnína (Uechtritz iu lit ad. Oborny), dle Sdílossera též u Napajedel a 

 1 lodonína. 



209. C. Ho viiscliuchiana Hoppe. (('. ful va Autt. O. Horn- 

 schnchova.) Stéblo tiipohranné. Klásky samicí 2 — 3, vojčité neb po- 

 dloulilé, hustokveté, vynikle stopkaté, hořejší sblížené. Plucliy přítnpé, 

 široce bělomázdřité, hladké, bez hrotu. Nejdolejší listen přímo odstálý. 

 Měchýřky vejcité, obak vypouklé, odstálé, travozelené, neskvrnaté, zobá- 

 nek krátký, zuby jeho odstálé, na ústním kraji bělomázdřité, lysé. Listy 

 poněkud tuhé, světlozelené ; prostý mázdrovitý díl ústí pošvy krátce 

 vejčitý. Listy i s listeny kratší než stéblo. Oddenek volně trsnatý, krátké 

 obloukovité výhonky ženoucí. 



V. 0-20 — 0-40 m. Pluchy kaštanové s úzkým, zeleným, středním 

 pruhem, těmito a plody lze ho od následujícího druhu snadno rozeznati. 



11- Květen, červen. Luka bažinná. Pořídku. Dle Reisseka zde onde 

 v zemi s C. distans, dle Schlossera kolem Kroměříže, Napajedel a Hulína. 

 Co C. fulva Godd. v Téšínsko-Bělsku (Kolbenheyer). 



270. C. distans L. (O. odstálá.) Stéblo hladké. Klásek samci 1, 

 samicí 2 — 3, podlouhlé; elliptické, vynikle stopkaté, velmi oddálené. 

 Pluchy namnoze s krátkým brvkatým hrotem, s bílým krajem uzoučkým 

 neb žádným, kratší než plody. Nejdolejší listen přímý. Měchýřky vej- 

 cité vně vypouklé, uvnitř ploché, žebernaté, přilehlé, šj)inavě bledozelené, 

 namnoze červeně skvrnité, náhle v krátký zobánek zúžené, zuby jeho 

 trochu rozestálé, bylinné na ústním okraji brvkatě drsné. Volná blánitá 

 čásť ústí, pošev podlouhlá. Rostlina šedozelená, v hustých trsech. 



V. 0'15 — 0'50 m. Pluchy světie-rezavohnědé až kaštanové. Dr. 

 Celakovský nalezl rostlinu s 8 klásky samičími. 



% Květen, červen. Bažinná místa, luka rašelinná. Hojná. V okolí 

 brněnském: Černovice, Tuřany, Měnín, Moutnice (Makowsky) !, na úpatí Bki- 

 činských kopců (Niessl) !, u Cacovických mlýniiv, Telnice, Židlochovice, Nosislav. 

 — Kašnice u Klobouk (Steiger). Příkopy u Čejce (Bubela). V okolí Prostě- 

 jova : na lukách u Kelčic a Dobrochova (Spitzner). V jižní části znojemského 

 kraje dosti hojná: Našetice, Popický žleb, v údolí Dyje u Znojma, kolem 

 Hardeku a Hrušovan a j. (Oborny). Ve východní Moravě : na bažině za bze- 

 neckým nádražím (Bubela), hojná na Javořině (Holuby)!, Velká, Kuželov, 

 Louka, Dlouhá a Machova luka u Javorníka, Nová Lhota. — Rusava (Slo- 

 boda), Nov. Jičín (Sapetza). V Těšínsko-Bělsku (Kolbenheyer). 



***) Klásky sblížené, květy nahloučené. Měchýřky přímé, hvězdo- 



vité, zralé rovnovážně odstálé. 



271. C. flava L. (O. rusá.) Stéblo přímé, hladké neb nahoře 

 trochu drsné. Samicí klásky 1 — 3, vejčité neb kulaté, hustokvěté, nej- 

 hořejší namnoze velmi sblížené, přisedlé neb na stopce v i)0Švě zavřené. 

 Listen nejdolejší obyčejně delší než stéblo, rovnovážně odstálý neb se- 

 li 



