— 164 — 



dlouhý, vně hladký, nahoře mázdřitý, dvoulaločný. Stéblo na spodku 

 s listy krátkými, dlouze pošvatými, mimo to vyrůstají z oddenku ješté 

 svazečky travozelených, lysých listův, kratších než stéblo. 



V. O 15—0-30 m. Plucliy hnědé se širokým zeleným středním 

 pruhem. Podobá se poněkud C. panicea, od této však zobánkem, krátkou 

 čepelí listů stéblových a travozelenou barvou patrně odlišná. 



Ij. Červen, červenec. Travnatá, poněkud vlhká úbočí Jeseníka. Velrni 

 pořídku. Hockšar, Koperník, Velk. kotlina (Gr. FI.), prameny střední Opavy 

 na Pradědu (Kugler), Vysoká hole poblíž Petrštýna (Baenitz). 



275. C. Michelii Host. (O. Micheliova.) Stéblo přímé, nahoře 

 drsné. Samicí klásky 1- — 2, vejěité neb podlouhlé, dosti volnokvěté, na 

 stopkách lysých, namnoze zavřených. Pluchy podlouhlé, bělavomázdřité, 

 s drsným hrotem. Měchýřky opakvejčité, tříboké, tečkované, slabě žeber- 

 naté ; zobánek dlouhý, čárkovitý, vně draslavý, hrotnatě dvouzubý. Listy 

 přízemní úzce čárkc)vité, přímé, lysé, světlozelené. 



V. 0'25 — 0"45 m. Klásky samčí běložlutavé. Plody velké, zelené. 

 Rostlina světlozelená. 



1}. Květen, červen. Suché lesy, keřnaté stráně, návrší. Ve střední a 

 jižní Moravě rozšířena, jinde chybí. V brněnském kraji: Písařky u Brtia, 

 Hády u Obran, Adamov, Polavské kopce (Makowsky)!, Tuřanský les a u Šla- 

 panie (Niesslj!, u Rosic (Oborny), u Klobouk (Steiger)!, u Pustoměře a 

 Drysic (Spitzner), kopce u Cacovic, vinice u Obran, Líšeň, Bílovice, Bedřicho- 

 vice, Hustopeč, Morkňvky, Krumlov, Budkovice, Olbramovice, pod Leskounem 

 u Vedrovic a koleni Vedrovic. — V okolí prostějovském : v Selouteckěm lese 

 a na Kosíři (Spitzner). Ve znojemském kraji u Náměště (Roemer), odtud až 

 po Mikulov, u Vranova, Bítova, Jevišovic, Tasovir, Plece a j. (Oborny), Obora 

 u Kroměříže (Palla), u Strážnického přívozu, les Háj a Plechovec u Bzence 

 (Babela), místy u Vehhradského háje (Schlogl) 



**) Klásky samčí pravidelně 2 neb více. Měchýřky se zobánkem 

 vně hladkým. Listeny nepošvaté neb jen nejdolejší kratičce pošvatý. 



276. C. palu do sa Good. (C. acuta Curt. C. acutiformis 

 Ehrh. O. kal už ní). Stéblo silné, ostře tříhranné, nahoře drsné. Samčí 

 klásky 2 — 4, jich pluchy tupé neb přítupé, samicí 2 — 4, válcovité, 

 dolejší krátce stopkaté, obyčejně přímé, jich pluchy kopinaté, hrotnaté 

 neb v drsný hrot zahrotnatělé. Měchýřky smáčknuté dvoustranné, vejčité 

 neb vejčité podlouhlé, žebernaté; zobánek krátký, krátce dvouzubý. Listy 

 dosti široké, čárkovité, na rubu sivé ; dolejší pošvy listů nahnědle na- 

 chové, v síťku roztř(!pené. 



V. 0-50 — 1'00 m. Pluchy černohnědé se zeleným střediu'm ])ruhř^m. 

 Měchýřky sivé, nelesklé. 



T]. Květen, červen. Bažiny, břehy, příkopy. V rovině a pahorkatině 

 obecná, v předhoří pořídku. Beroun (Gans), Vsetín (Bubela). V Těšínsko- 

 Bělsku (Kolbenheyer) a ještě ve Velk. kotlině (Engler a O))orny ) !. V okolí 

 Brna: Kartouzy, Obrany, Bílovice, Jedovnice, Tišnov, Cernovice, Rajhrad atd. 



