- 173 - 

 87. Eriopliornm L. Siicliopýr. 



1. Klásek jeden konečný. Chlapy okvětní, nemnohé, volné po od- 

 květn kíideřavé. 



299. ¥j. ali)inum L. (S. horský). Stéhlo tříhranné, drsné. 

 Klásek vejčitý, chudokvětý, i)říiný; nejdolejší ])lnclia s tui)onnkým zele- 

 ným hriitkem. Pošvy na dolejšku stébla otevřené, nejhořejší zavřené se 

 štětinkovitou čepelí. Oddenek plazi vý, krátkočlenný. 



V. Q-IO — 0'25 m. Klásky malé, žlnté rezavohnědé, plnchy hnědé. 

 Vzezřením Scirpus caespitosus podobná. 



Tj- Květen, červen. Pramenitá a rašelinná místa horská. Pořídku. V Jese- 

 níku jen ve Velk. (Gr. Fl.)! a Mal. kotlině (Bachmann a 0))orny). 



2. Klásek jeden konečný. Chlupy okvětní četné, husté, rovné. 



300. E. vaginatum L. (S. po svatý). Stéblo oblé, hladké, na- 

 hoře tříhranné. Klásky podlouhle vejčiié, mnohokvété, pluchy podlouhle 

 kopinaté, dlouze zahrotnatělé, vesměs blánovité, nejdolejší před kvete- 

 ním stéblo a dolejší část klásku pošvovité objímající. Na stéblu nej- 

 doleji 1 — 3 úzké, pošvaté listy, hořeji 2 nadmuté pošvy. 



V. 0-25 — 0-50 m. Rostlina šedozelená, pošvy světlohnědé. Plucliy 

 načernalé s krajem stříbro vitě šedým. 



% Duben, květen. Rašeliny a bažiny horské. V Beskydách: rašeliniště 

 Huti na jižním svahu Smrku (Sapetza), Baranie a Lysá hora (Kolbenheyer). 

 V Sudetách: Černý vrh, Neuhausberk, Suchá kupa; Kladský Sněžník (Opic)!, 

 u Císařské boudy, Fuhrmannštýn ; Koperník, jezerní pole mezi Koperníkem 

 a Fuhrmannštýnem, Studénková hole, Leiterberk, Praděd, Velk. (Oborny) ! 

 a Mal. kotlina, Mravenčí vrh (týž), Drehberk, Červený vrh, Uhuštýn, Keihg, 

 Stechplan, Velk. a Mal. Jezerník, Česnekový přikop, Děd, na cestě od Ovčírny 

 k Divokému kamenu, pod Ovčírnou, Petrštýn, Vysoká hole, Velk. Jelení hřeben. 



3. Klásků více v krnželi okolíkovitém. Chlupy okvětní jako u 2. 



301. E. polystachium R o t h. (E. latifolium Hoppe., 

 S, mnohoklasý). Stéblo tupě tříhranné, listnaté. Klásku 5 — 12, posléz 

 nejvíce převislých, jich stopky srstnatě draslavé; vlna rovně uťatá. Pluchy 

 zahrotnatělé, jednožilné. Listy čárkovitě kopinaté, ploché, s krátkou 

 tříhrannou špicí. Oddenek krátký, obyčejně bez výběžkův. Rostlina trsnatá. 



V. 025^ — 0'60 m. Pluchy černohnědé. 



Tj. Duben, květen. Bažinná a rašelinná luka, místa pramenitá. Hojná 

 v rovině a předhoří, zřídka v horách. V kraji brněnském: údolí Svitavy od 

 Svitavy až k Adamovu (Makowsky), Kartouzy u Brna, Josefské údolí!, Cejč!, 

 Morav. Třebová, Chrastová (Oborny), Evanovice, Boskovice, Letovice, Tišnov, 

 mezi Bohonicemi, Lískovcem a StřeUcemi, Měnín, Drnovice, Mouřinov, Vyškov, 

 v Břeclavsku. — Ve Znojemsku: Náměšť (Roemer), Vranov, Popický žleb 

 u Znojma (Oborny), kolem Jihlavy (Pokorný) a na j. m. v českomoravském 

 pohoří. — Beroun (Gans), Rudno (Rieger), Velk. Losin, Pekařov, Hynčina 

 a úpatí Černého vrchu. — Ve východní části : u bzeneckého nádraží (Bubela), 

 kolem Uh. Hradiště (Schlogl), Hlusovice (Makowsky), Javořina (Holuby), pod 

 Hostýnem u Bystřice. — Poschla!, Včelniska u Vsetína (Bubela), Nov. Jičín 

 (Sapetza)! Mnichy u Těšína (Kolbenheyer), Velk. kotlina (Uechtritz) !. 



