— 182 — 



•s čepelí mnoliem kratší, na okraji dlouhovlnitě chlui^até. Lodyha iiřímá. 

 Oddenek \olne trsnatý. 



V. O" 15 — 0-40 m. Lístky okvětní kaštanové, zřídka bílé. Lodyha 

 íjlabá posléz položená. 



Ij. Duben, květen. Křoviny, stinné lesy, zvlášť horní. Porůzná. V brněn- 

 ském kraji: kolem Brna, Adamova, Sloupu, Chrastové, Slavkova, Pojdomu 

 (Makowsky) !, mezi Ostrovačicemi a Vev. Bytiškou (Niessl) !, Lomnice (Pluskal)!, 

 kolem Bílovic, Krtin, Žlíbek u Žerůtek, Letovice, luhy u Vinného vrchu u Kun- 

 štátu, Cinzendorf, Kuřim, Tišnov, Hřeben u Žďara, Bučovice, Mouřinov, Lulč, 

 Rychtářov, Vyškov, Pavlovice. — V Prostějovsku : v Krůpovém žlebě, v Doma- 

 myslickém a Selouteckém háji (Spitzner), v Ratajském a Popovickém lese, 

 zřídka v zámecké zahradě u Kroměříže (Palla). V jihlavském kraji : kolem 

 Jihlavy (Pokorný), Slavonice, Star. Hobzí a u Třebíče (Oborny). Telč, Hradisko, 

 Bystřice, Zvole, Nové město, Žďár. — • V poříčí Moravy : od Uher. Hradiště 

 (Schlógl), až k Olomouci; jako Sv. Kopeček, stranou Homboku u Olomouce 

 (Mik), porůzná v lese Grygovském (Makowsky), v Angerském lese u Blude va 

 a v Měšťanském lese u Šumberka (Paul), kolem Berouna (Gans), u Rudna 

 (Rieger), až ke Střelné u Libavy (Burghauser). Ve východní části: Strážnice, 

 Nová Lhota, Uher. Brod, Val. Klobouky, Vel. Karlovice: Javořina (Holuby)!, 

 u Rusavy (Sloboda), kolem Vsetína (Bubela)!, Vysoký les u Nového Jičína 

 a na Priskovně u Kapřivnic (Sapetza). Ve Slezsku: Moravka, Jablunkov. — 

 Kolem Těšína a Koňské ! (Kolbenheyer) ; s bílými lístky okvětními v lese 

 Bořku u Bystřice v Těšínsku (Kotschy), hojná ve Vidnavsku : jako Butterberk, 

 Kohoutí les u Studénky atd. — Nassdorfský les, u Javorníka, Sorgsdorfa, 

 Bílého potoka, u Zighartic, Friedberka, v údolí u Frývaldova, u Reivízu, nad 

 Waldenburkem (Vierhapper). 



327. L. flavescens Gaud. (B. žlutavá.) Kružel delší než 

 listen, větve jeho obyčejně jednokvěté, po kvetení přímé. Lístky okvětní 

 kopinaté, přihrocené, kratší tobolky kuželovité, tupé. Listy přízemní 

 čárkovité, hrotnaté. Oddenek tenký, plazivý, výběžkatý. 



V. O" 15 — 0"30 m. Lístky okvětní slamožluté neb nahnědlé. 



2|- Duben — červen. Listnaté a jehličnaté lesy Beskyd slezských. Po- 

 řídku. V Těšínsku: lesy jedlové mezi Bystřicí a Košařiskem (Ascherson). 

 Severní svah M. Cantoryho u Ustroně, zde 1872 Fritzem pro území objevena. 



2. Květy po 2 — 5 v svazečkách, kružel mnohonásobně složený. 

 Semena bez neb s malými přívěsky. 



328. L. maxima D. C. (L. sil vat i ca Gaud. B. největší.) 

 Lodyha statná, silná. Květy po 2 — 3 pohromadě neb i jedaotlivé, listeny 

 v kruželi mnohem kratší než větve. Lístky okvětní kopinaté, dlouze 

 hrotité, zdélí tobolky. Semena bez přívěskův. Listy oddenkové rozložené, 

 čárkovité kopinaté neb čárkovité, dlouhé, lodyžních 5 — 6, pošvatých, 

 s krátkou čepelí. Oddenek tlustý, šikmo vystoupavý. 



V. 0'50 — LOO m. Lístky žluté neb nahnědlé. Listeny žlutavě lesklé. 



Tj. Červen, červenec. Vlhké stinné lesy horské. Výminkou kolem Olomouce : 

 na Sv. Kopečku (Mik a Vogl) a v Mikovickém lese (Vogl). V Beskydách: 

 lesy u Bystřičky poblíž Vsetína (Bubela), Smrk u Celadny, Kněhyně, Radhošť 

 (Sapetza a Oborny), Černá hora, Javorník, Klín, Polána mezi Klínem a Smrkem ; 



