— 184 — 



Vsetína (Bubela), Vysoký les a kopec Sv. Hynka u Nov. Jičína, Heilův vrcli 

 n Bludovic, (Sapetza), Radhošť, Kněhyně, Smrk, Lysá hora (Oborny), Ostravice. 

 Ve Slezsku: Moravka, Jablunkov, Těšín, Odry, ve Vidnavsku. 



- fi) fu SCO nigra Celak. Lístky okvětní, obyčejně černohnědé. 



V horách, někdy i v předhoří. Černý vrch, Kladský Sněžník, Leiterberk, 

 Praděd, Petrštýn, Velk. kotlina, Svinský příkop, Velk. Jelení hřeben. 



y) congesía Lej (spec.) Rostlina nižší, klásky krátce stojikaté 

 až přisedlé, v strboulku nahloiičené. 



Skoro význačně na Kraví hoře a na Poltenberku u Znojma (Oborny). 



331. L. campestris D. C. (B. ladní.) Lodyha přímá, lysá. Klásky 

 vejčité v okoličnatém kruželi. Klásek konečný obyčejně přisedlý, pobočné 

 stopkaté, posléz převislé. Vnější lístky okvětní kopinaté s odstálým nebo 

 zpět ohnutým hrotem, vnitřní kratší, elliptieké. Prašníky až šestkrát 

 delší než nitky. Cnělka zdélí neb delší než seraenník, s bliznami vy- 

 čnívajícími, pozdě opadající. Semeno skoro kulovité s velkým přívěskem. 

 Listy čárkovité neb čárko vité kopinaté, brvité. Rostlina volně trsnatá. 

 Oddenek poněkud plazivý s krátkými výběžky. 



V. O" 10 — 0*20 m. Lístky okvětní obyčejně kaštanové. 



Ij- Březen, duben. Světlé lesy, háje, návrší, vřesoviště. V rovině a před- 

 hoří obecná. 



332. L. pallescens Bess. (B. drobounká.j Lodyhy četné, 

 útlé, plihé. Klásky přímé neb postranní odstálé, od sebe vzdálené, až 

 s 20 malými květy, Kružel z mládí kratší než nejdolejší listen. Vnitřní 

 lístky okvětní elliptieké kratší než podlouhle kopinaté, dlouze zahrocené 

 vnější. Cnělka mnohem kratší než semenník, záhy opadající. Semeno 

 vejčité s přívěskem o polovic kratším. Listy světlozelené, širší. Rostlina 

 hustě trsnatá. 



V. 0'10 — 0"30 m. Lístky okvětní bledé, zelenavé neb málo na- 

 hnědlé, 2 — 3krát menší než u obou předešlých. Tobolka kaštanově hnědá, 

 řidčeji nahnědle žlutá. 



Ij. Květen, červen. Suché lesy, výslunná luka a pastvy, vřesoviště. 

 Pořídku. Borové lesy kolem Soběšic u Brna (Schur: Uechtritz in lit. ad 

 Oborny), velmi pořídku v lesích borových kolem Znojma (Oborny). Četněji 

 v lesích Bzinku a Plechovci u Bzence (Bubela), hojná v lese Hodonínském 

 (Niessl). Ve Slezsku : vyšší polohy Beskyd (Reissek), před Koňskou u Těšína 

 (Fiek). — 



333. L. sude ti ca Presl. (B. horská.) Lodyhy jednotlivé, tužší 

 než u předešlé. Klásky méně četné (5 — 10), větší a více nahloučené. 

 Čnélky později opadající. Přívěsek vejčitého semene velmi krátký, as do 

 čtvrt semena. Oddenek krátce plazivý. 



V. 0.15 — 0"40 m. Okvětí a tobolky černohnědé. 



1\. Červen, červenec. Travnaté, kamenité stráně a hřebeny Sudet, zde 

 rozšířena. Suchá kupa; Kladský Sněžník (Uechtritz)!, Koperník, Fuhrmannštýn, 



