— 187 — 



sedlé a střídavé. Květy v konečném řídkém hroznu převislé. Lístky 

 okvětní ohrnuté. Cihule tlustošupinatá, zlatožlutá. 



V. 0'50 — 1"00 m. Okvětí růžové, nachově skvrnité. Vůně omamující. 



"Ij. Červen, červenec. Listnaté lesy, háje, horní luka, keřnaté ^stráně. 

 Všude rozšířena. V brněnském kraji: Brno (Makówsky) a sice Písařky, Červený 

 kopec, Holedná u Jundrova atd. — Adamov, Sloup, Lomnice, Mor. Třebová 

 (Makówsky). Ostrovačice stranou k Veveří (Niessl), Hády, Ivančice, Slapanice, 

 Střelíce (Oborny), Líšeň, Ochoz, Kanice, Bílovice, Vranov, hojná u Ořešína, 

 Krtiny, Velk. a Mal. Bukovina, Kuřím, Cebinka, hojná u Boskovic, Syčka 

 u Bačova, Letovice, Korýtka u K( chová, Doubravník, Nedvědice, Rozdrojovice, 

 Bystrc, Lískovec, Bučovice, Mouřinov, Cerčín, Vyškov, Pavlovice (rostliny velmi 

 silné a statné), les Habrůvka u Dambořic, Krumvíř, Kobylí, Velk. Pavlovice, 

 Studénka Mariánská a údolí Rokyt né u Krumlova, Vedrovice, Maršovice. — 



V okolí prostějovském: na Kosíři, v Krůpovém žlebě a v Selouteckém háji 

 ( Spitzner) Obora u Kroměříže (Palla). Hojná ve Znojemském kraji : Náměšť 

 (Roemer), kolem Bítova, Jevišovice, Vranov, Lukov, Hardek, Devět mlýnův, 

 údolí Dyje u Trouznického mlýna poblíž Znojma. Polav^ké a Mikulovské 

 kopce (Oborny). V kraji jihlavském: pravý břeh Jihlavy za panským mlýnem 

 u Jihlavy (Pokorný), na Špičáku (Reichardtj, kolem Dačic (Oborny), u Telče. 



V olomouckém kraji : Sv. Kopeček (Vogl), Grygovský a Chomout( vský les 

 u Olomouce (Makówsky), Zábřeh (Pánek), Beroun (Gans), Rudno (Rieger), 

 lesy kolem H( rky (Mik). Ve východní Moravě: Hodonínský les (Uechtritz), 

 hojná kolem Bzence (Bubela), v Mikovickém lese blíže Uher. Hradiště dosti 

 hojná (Schlogl), u Banova (Makówsky), Javořina (Holuby), Kobela u Kuželová, 

 les na Máchových u Javorníka, les pod Javořinou u Strany, Hůrka blíže 

 UL Brodu, Prakšice, Chrast' u Bojkovic. — Val. Klobouky (Sapetza). Javorník 

 a Zopské lesy (Sloboda), Vsetín, zde též s bílými květy (Bubela), Val. Mezi- 

 říčí (Klanic), Velk. Javorník a Kičera u Frenštátu, Lichnov. — Svinec u Nov. 

 Jičína a Pečavská gora u Ičiny (Sapetza), Hranice (Vogl) Ondřejník u Frid- 

 landu (Oborny). Hojná v Jeseníku : kolem Sumberka a sice u Kopřivová 

 a Vel víc (Paul), Koldštýn, Winkelsdorf, Červený vrch (Oborny) a odtud až 

 k Berounu, pak u Karlovské studénky (Niessl). Star. město, Chrastice, Stříbr- 

 níce, Česnekový příkop, úbočí Medvědího hřebene, poblíž temena Pradědu, 

 úbočí Dědu, Velká kotlina. — Ve Slezsku na Tulu, Cantorym a Kamenické 

 výšině (Kolbenheyer). Kostelní vrch u Krnova, Vidnava, Kunčice, Stachlovice. 



336. L. bulbiferum L. (L. cibulkonosná.) Lodyha přímá; 

 listnatá, na dolejšku krátce chlupatá. Květ jeden neb 2 — 4hroznovité 

 neb skoro okoličnaté, přímé. Lístky okvětní zvonkovitě nálevkovité, na 

 spodině bradavičnaté. Listy kopinaté, hoření čárkovitě kopinaté, střídavé, 

 přisedlé, v úžlabí často s cibulkou. Cibule vejčitá, tlustošupinná, bělavá. 



V. 0'40 — 0*70 m. Okvětí oranžové, uvnitř hnědě skvrnité. 



T\. Červen, červenec. Lesnaté stráně, luka horská, meze a pole. Pořídku 

 a hlavně v krajině kolem Starého města. — Luka horská na jihovýchodním 

 úbočí Kladského Sněžníka (Milde), lesní okraje u Josefova (Uechtritz), horní 

 lesní hranice západního svahu Fuhrmannštýnu (Makówsky), hojná u Přemy- 

 slova (Bachmann) a poblíž Koldštýna na ovesních polích (Fritze a Oborny), 

 Františkov, Nov. Losin a na cestě odtud k Přemyslovu (Oborny), zdivočilá 

 v panských sadech u Vsetína (Bubelaj. 



