— 193 - 



okvětí hvězdovité, čárkovitě kopinaté. Listy 2, přízemní, ellipticky kopí- 

 naté, dlouhořapičné. Cibule tenká, válcovitě kyjovitá, hladká, bělavá, 

 v pošvě nejdolejšího listu uzavřená. 



V. 0-28— 0-40 m. Okvětí bílé. 



% Květen, červen. Háje, vlhké křoviny, stinné lesy pohorské, i v níži- 

 nách. Rozšířen. V brněnském kraji: Rajský lesík u Cernovic, Adamov, Lomnice 

 (Makowsky), Netichová u Lomnice (Pluskal), Rajhrad, Blučina (Oborny). Vysoká 

 louka u Nenovie, Obrany, Kozí žleb u Bílovic, v Josefském údolí na cestě 

 od Svýcarny k Býčí skále, Blansko, Karolín, Netín, Mouřinov, Ždánice, Blat- 

 nice, Uherčice. — Hojný kolem Kroměříže : zámecké sady, horní les a les na 

 Hrázi (Palla''. — Kolem Znojma velmi ojedinělý a sice u Milfrouna, hojněji 

 v hájích dolní Dyje u Vrajiovic a Vistonic (Oborny). Pospolitě v lese u Heraltic 

 poblíž Třebíče (Zavřel), Cížov, Popice a v údolí Jihlavy u Jihlavy (Pokorný), 

 Grygovský les u Olomouce (Makowsky), Hanušovice (Paul). V parku 

 v Kvasících u Tlumačova (Spitzner). Obecný v Kunovickém háji blíže Uher. 

 Hradiště (Schlogl). Ve východní^ části: Filipov pod Javořinou (Makowsky), 

 Javořina (Holuby', na Odře u Červeného lesa, na potoku C(droni pod 

 Olejním kopcem u Stramberka a u Dreigiblu (Sapetza), Svinec u Nového 

 Jičína; Hranice stranou Helfenštýna (Reissek). V Jeseníku: žleby Červe- 

 ného vrchu (Gr. Fl.) a úbočí Baudenberka stranou Raškova (Oborny). 

 Ve Slezsku : Koňská, Dziegielóv, Ustroň, Bogušovice (Kolbenheyer), zde v lese 

 Kopce a j., Moravka, les Kalužné poblíž Slaviče, Těšín ; Svinov u Opavy (Mayer). 



351. A. victorialis L. (C. hadí, devatero odění). Lodyha 

 do polou pošvami posázená. Okolík kulatý. Cnělka vyčnívá z okvětí 

 nálevkovitě otevřeného. Listy 2—4, elliptické až podlouhle kopinaté, 

 tupé, krátkořapičné a dlouzepošvaté. Cibule prodloužená, kyjovitá na 

 válcovitém nahém oddenku, staršími síťovitě roztřepenými pošvami obvinutá. 



V. 0'30 — 0"50 m. Okvětí zelenavo-bílé. 



'21- Červenec, srpen. Travnaté a kamenité stráně a hřebeny Beskyd a 

 Sudet. Poriizný a řídký. V Bělsku na Šindelberku nad Vapienicí (Zipper), 

 dle Slobody též na Radhošti. V Sudetách: Hockšar, Koperník, Studénková 

 hole blízko pramene (Gr. Fl. a Paul). Pod Švýcarnou na Pradědu a na 

 sev. východ, svahu jeho (Gr., Fl. a Oborny), Velk. kotlina (Gr. Fl.)!, spoře 

 na cestě od hostince na Červeném vrchu ke Švýcarně, Medvědí příkop 

 (Oborny), Janovická hole (Bachmann). Svah Praděda směrem k Ovčírně a 

 na cestě od Praděda k Ovčírně. — Pěstována na trávnicích zahradních u Wal- 

 denburka (Uechtritz). 



2. Homalophyllon Duli. Okvětí nálevkovitě otevřené. Listy 

 ploché, úzké, čárkovité. ostatně jak 1. 



352. A. acutangulum Schrad. (C. os trohranný). Lodyha 

 ostře hranatá, jen na dolejšku listnatá. Okolík polokulatý, květy dosti 

 dlouhostopečné. Tyčinky asi zdélí okvětí. Listy vyniklým středním nervem 

 na rubu ostře kýlnaté, dole tříhranné. Nejdolejší pošva listní zavírá 

 v sobě ostatní. Oddenek vodorovný, nahý, rozvětvený, dolejšek listů málo 

 ztloustlý, cibule pravé nečinící, v blánité nesíťnaté pošvě uzavřený. 



V. 0'25 — 050 m. Okvětí čistě růžové, velmi zřídka bílé. 

 T^ Červen, červenec. Vlhká luka, háje, jen v rovině. Porůzný. U Brna 

 zřídka, Měnín, Blučina (Makowsky), luka u Bošovic poblíž Klobouk (Steigerj, 



Vd 



