— 223 — 



V. 0-20— 0'30 m. Lebka černonacliová, pysk bílý, nachové tečkovaný. 



% Červen, červenec. Keřnaté stráně, vlhká Inka, meze, pahorky. Po- 

 různý v pahorkatině, řídký v rovině. V jihlavském kraji schází. V brněnském 

 kraji porůzný: Hády u Obran (Makowsky), Lomnice (Pluskal), Kunštát a 

 Olešnice (Člupek), Brumov poblíž Lomnice, Doubravník, Nedvědice. — Na 

 hákách bývalého Čejčského jezera (Theiraer a Makowsky). Ve Znojemsku: 

 údolí Fugnice a Dyje u Hardeku, též na moravské straně, luka při Dyji pod 

 Kozí stezkou u Lukova (Oborny), kolem ]\Iikulova (Domas). Kamenný les 

 (Vogl) a Obora u Kroměříže (Palla), u Vysokého kamene poblíž Zábřeha 

 (Pánek). Ve východní části : Velehradský les na straně ku Nov. vsi (Schlogl), 

 zřídka kolem Strážnice. — Zřídka na Javořině (Holuby), Banov (Mik), pořídku 

 na lukách pod Hostýnem (Sloboda), Poschlá a Ostrá hora u Vsetína pořídku 

 (Bubela). Ve Slezsku : na Prašivé a na louce u Frídka (Zlík), na Tulu (Kotschy), 

 pořídku mezi Mosnikem a Hošťálkovem u Krnova (Spatzier). 



410. O. tridentata Scop. (O. variegata All. V. strakatý). 

 Klas směstnaný, krátký, z mládí kuželovitý. Lebka podlouhlá, hrotiiatá 

 neb zahrotnatělá ; pysk trojdílný, ušty postranní, podlouhlé, střední ušet 

 široce opakvejčitý. Ostruha více než s polovici délky semenníku. Listy 

 podlouhlé, hrotnaté, nejhořejší kornoutovitý. Hlízky podlouhlé. 



V. 015— 0-25 m. Okvětí světlonachové, pysk tmavěji tečkovaný. 



% " Květen, červen. Trávníky, horská luka. Velmi pořídku. Jižní svah 

 lesa Grygovského u Olomouce (Makowsky), kolem Hranic (Vogl). V Beskydách : 

 kolem Solance a Hukvald (Kotschy). Ve Slezsku: na Tulu (Kolbenheyer), 

 u Nydku, na cestě k Beskydu (Kotschy a Zlík). 



b) Lodyha až na horu listnatá. Pysk troj klaný neb trojlaločný, 

 střední ušet nedělený, leda vykrojený. 



411. O. morio L. (V. obecný). Klas chudokvětý, dosti volný, vejčitý 

 neb podlouhlý. Lebka vej čitá, zaokrouhleně tupá, lístky její tupé; pysk 

 krátký, široký, třílaločný, laloky přiokrouhlé, střední ušet vykrojený. Ostruha 

 válcovitá rovnovážná neb vystoupavá, zdélí semenníku. Listeny též zdélí 

 semenníku. Listy podlouhle kopinaté, hoření kornoutovité. Hlízky kulovité. 



V. 0'15 — 0"25 m. Lebka nachová, zeleně žebernatá; pysk nacliový, 

 zřídka květ bílý neb pleťový. 



'2{. Konec dubna, květen. Suchá luka, keřnatá návr.ší, trávníky. V pahorkatině 

 střední a jižní části obecný, jinak roztroušen, schází v rovině. V brněnském kraji 

 hojný, řidčeji v severní části : Adamov, Blansko, Veveří, Ostrovač-ice (Niessl), 

 u Podivic u Vyškova (Spitzner), u Brna: na Kraví hoře hojný, na Červeném kopci, 

 Slatinských skalách atd., Velatice, Obrany, Evanovice, Jehnice, Ořešín, Babí lom 

 u Lelekovic, Vranov, Krtiny, Rudice, Černá hora, Mlatkov, Štěpánov, Malo- 

 stovice, Jilmoví, Zerůtky, Lysice, Bystrc, Vyškov, Drnovice, Rychtářov, schází 

 dle zdání u Klobouk a Bzence. — V Prostějovsku : na Zlechovských lukách, 

 v Kroužkách, pod Chlumem a jinde (Spitzner). Hojný ve znojemském kraji 

 (Oborny). V Jihlavsku : Zaječí skok a Pavov poblíž Jihlavy (Reichardť), u Tře- 

 bíče (Zavřel), kolem Dačic a Slavonic (Oborny), Dnubravník, Nové město. 

 Nov. Jinn-amov. — V poříčí Moravy : u Grygova (Makowsky) mezi Chomoutov- 

 ským lesem a Hajčínem u Olomouce (Mik), obecný na lukách kolem Zábřeha 

 (Pánek). Ve východní části: hojný na lukách kolem Strážnice (Makowsky), 

 Velehrad, Nov. ves a Mikovice u Uher. Hradiště (Schlogl), Javořina (Holuby), 



