— 226 - 



zaokrouhlené, prostřední širší, hluboce vykrojený. Ostruha válcovitá, rovno- 

 vážná neb vystoupavá, kratší semenníku. Listeny více bylinné, skoro delší 

 než semenník, vícežilné neb hořejší též 3 — Sžilné. Listy čárkovito kopi- 

 naté, žlábky přímé. Rlízky kulatě vejčité. 



V. 0-25— 0-60 m. Okvětí velké, krásně nachové. U nás v odrůdě: 

 /3) palustris Jacq. (spec). Prostřední lalok pysku zdélí neb delší 

 než postranní. 



Tj. Červen, červenec. Vlhká luka. Pořídku. V jižní Moravě: kolem 

 Čejce a při dolní Dyji (Makowsky), Lednice (Schlosser a Niessl) !, Star. 

 Břeclav a Luka u Břeclavi. (Seefeld a Kudolc v Doln. Rakousícli, Oborny] ; 

 velmi pořídku v příkopech jižně od nádraží bzeneckého (Bubela), Kroměříž 

 (Schlosser). Ve Slezsku jen v Těšínsku: Zabřeg (Kotschy) a Rudzice 

 (Kolbenheyer). 



b) Lodyha cévkovitě dutá. Ostruha dolů obrácená. Listeny vícežilné 

 neb hořejší též 3 — Bžilné, obyčejně bylinné, delší semenníku, nejdolejší 

 delší květu. Hlízky nedělené neb na konci krátce 2 — Bklané. 



417. O. sambucina L. (V. bezový). Klas dosti hustý. Lístky 

 okvětní tupounké, pysk velmi mělce třílalocný, s malým středním lalůčkem. 

 Ostruha válcovitě kuželovitá, zdélí semenníku. Dolejší listy podlouhlé, 

 z předu širší, tupé, hořejší kopinaté. Hlízky na konci 2 — 3klané. 



Y. O- 10 — 0'25 m. Okvětí žlutavé, červeně tečkované neb kalně 

 nachové s pyskem žlutě skvrnitým, slabě vonné. 



Tj. Květen, červen. Lesní luka, křoviště, kraje lesní. Porůzný. Dosti 

 rozšířen v brněnském kraji: Písařky u Brna, velmi hojný u Horákova (Ma- 

 kowsky), Lomnice (Pluskal), Kunštát a Olešnice (Clupek), Líšeň, Ochoz, Velk. 

 a Mal. Bukovina, Medlánky, Ivanovice, Cinzendorf, Tišnov, Doubek u Borotína, 

 Rozseč, Holedná a les nad Jundrovem, zde též četně s květy kalně nacho- 

 vými, Střelíce, Vomice, Tečice, Ivančice. — V Prostějovsku : s květy žlutavě 

 bílými a kalně nachovými na Kosíři, na Křebu u Drahan, na Boří u Hart- 

 manic hojně (Spitzner). Ve Znojemsku: u věže u Vlčího kopce poblíž Ná- 

 měště (Roemer), úbočí Einsiedelské u Kounic poblíž Znojma, u Plaveče, les 

 Smoha u Mlíčovic, Mlýnský vrch u Liliendorfu v okresu vranovském (Oborny). 

 V Jihlavsku : Vysoký kámen u Jihlavy (Reichhardt), luka na úpatí Uhelného 

 vrchu u Slavonic (Oborny). Y severní části : u Tatenic poblíž Zábřeha (Pánek), 

 a ještě ve značné výši jako : kolem Rejhotic (Bittner), Mikovský les u Uh. 

 Hradiště (Schlogl). Rozšířen v Beskydách: ^v obou barvách na Javořině 

 (Holuby), kolem Rusavy : na Planisku a Čechru obecný (Sloboda), hojný 

 kolem Vsetína (Bubela), lesy Domorácké (Klanic), rozšířen u Rožnova a Fren- 

 štátu. — Javorník, Dluha u Věřovic, Mořkovské hory, u Jeličné (Sapetza). 

 Ve Slezsku: Godula, Kičera, Prašivka (Hetschko), u Dzi^'gielóva, na Tulu a 

 v Číszové v Těšínsku (Kolbenheyer). 



c) Listeny trojžilné, žilkaté. Hlízky dlanitě dělené, ostatně jako b. 



418. O lat i folia L. (V. ší rol i stý, kukačka). Lodyha stejně 

 4 — Glistá. Klas mírně hustý. Pysk ze široce klínovité spodiny třílalocný, 

 postranní lalůčky kosníkové, prostřední velmi malý. Ostruha kratší semen- 

 níku. Listeny, aspoň dolejší, delší květův. Listy dolejší vejčité neb po- 



