- 221 - 



dloulilé obak zúžené, nejhořejší kopinatý, spodiny klasu namnoze dosa- 

 hující: všecky od lodyhy odstálé, kalně zelené, čtisto černohnědé skvmité. 



V. 015— 040 m. Okvětí světle nachové, zřídka bílé, pysk temněji 

 malovaný. 



'2J- Květen, červen. Mokrá, bahnitá Inka, od roviny až ku liřebenimi vysokých 

 hor hojný. Hojný v brněnském kraji (Makowsky),Cprnovioo, Písařky, Kartouzy, a sico 

 přehojný n Sv. Antoníěka(Oborny), Ostrovačice, Tišnov, Lažánky, Svitava (Niessl), 

 Podivice u Vyškova (Spitzner), Líšeň, Ochoz, Bilovice, Ivanovice, Krtiny, Velk. 

 a Mal. Bílkovina, Jedovnice, Banov, Malostovice, Drasov, Jilmoví, Dinovice, 

 Letovice, Di ubravník, Velk. Byteš, Netín, Dědkov, Velk. Meziříčí, Křížanov, 

 Jabloňové, Bohdalec, Nov. město, Měřín, Střelíce, Kobeřice, Drysice, Krásensko, 

 kolem Břeclavi. — V Prostějovsku : na Zlechovských lukách, nad Braniskeni 

 u Plumlova, ve Žbanovském, hraničném žlebě, u Hartmanic, Otinovsi a j. 

 (Spitzner). Ve znojemském kraji: obecná kolem Náměště (Roemer) a v níži- 

 nách dolní Dyje, řidčeji kolem Uherčic, Čížova, Olbramova kostela, Vranova, 

 HardekUj a jako vzácnost v Popickém žlebě u Znojma (Oborny). Hojná 

 kolem Jihlavy (Reichardt), u Dačic (Schindler), u Slavonic (Oborny); Telč, 

 Hradisko, Velk. Meziříčí, zde přehojný u Mácové kapličky, Křížanov, By- 

 střice, Vitochov, Zvole, Horn. Rozinka, Nov. město, Rokytná, Pohledec. — 

 Kolem Heřmanova (Schwoder). Y poříčí horní Moravy obecný, a skoro na 

 všech lukách, v hlavním a v pobočních údolích : Hanušovice, Šumberk, 

 Rapotín, Zábřeh až k Olomouci (Obomy), Něm. Libava. V údolích a na 

 hřebenech Jeseníka hojny: Velk. Losin, Něm. Bohdíkov, Winkelsdorf, Rejho- 

 tice, Teplico, Kriech a ještě na Mal. a Velk. Jezerníku atd. — Ve východní 

 části: pořídku v příkopu nádražním u Bzence (Bubela), Velehrad (Schlogl), 

 Banov (Makowsky), Velká, hojný u Javorníka a odtud až k [Miavě v Uhrách |, 

 Nov. Lhota, na Kotárech, Javořina, Val. Klobouky, Příkaz, Pulčín, Hradišov ; 

 Rusava (Sloboda) !, kolem Vsetína (Bubela) !, Velk. Karlovice, Horní Bečva, 

 Frenštát; Val. Meziříčí (Klaníc), Hukvaldy, Fridland! (Oborny). Ve Slezsku: 

 Malenovice, Butosonka, Krásná, Lomná, Jablunkov, kolem Těšína, Vrbno, 

 Wolfsseifen, Frývaldov, kolem Vidnavy, Červená voda, Friedberk, [Lukov] atd. 



419. O. i ne ar na ta L. (V. p letní). Lodyha tuhá 4— 6listá. Klas 

 hustý, často prodloužený. Pysk podlouhle routníkový, nedělený neb 

 nezřetelně třílaločný. Listeny dolejší i prostřední delší než květy, nej- 

 hořejší delší než poupata, pročež květenství na konci čuprynaté. Listy 

 dlouze kopinaté, žlábkovité, přímé, světlozelené, neskvrnité. 



V. 025 — 0'50 m. Okvětí světlonachové neb pleťové, zřídka bílé, 

 pysk tmavší barvy. Květy menší než u předešlého. 



1|. Květen, červen. Bahnitá a rašelinná luka.^ Porůzný; někde i pře- 

 hlédnut, y kraji brněnském : Kunštát a Olešnice (Clupek), luka u Rajského 

 lesíka u Cernovic, pořídku na lukách za Kadlcovým mlýnem u Líšně, Drno- 

 vice, Boskovice, Křížanov, u Brodu u Vev. Bytyšky, Drysice. — Luka kolem 

 Lednice (Niessl)!, Břeclav, Star. Břeclav; příkopy pod nádražím bzeneckým 

 a hojný na lukách mezi tímto a Pískem (Bubela), Javořina (Holuby), luka 

 u Sigmundova hostince, poblíž Javorníka při samé hranici uherské |u Miavy 

 v Uhrách]. — Luka mezi Bobrky a Vesníkem u Vsetína (Bubela), kolem Nov. 

 Jičína (Sapetza). 



d) Lodyha uvnitř hutná. Listeny kratší neb dolejší skoro tak dlouhé 

 co květy, ostatně jako b. 



