— 229 — 



hranice u Březové, pod Lopeníkem ^Holuby in ]it..), luka lesní „nade Mžiky" 

 u Vsetína 1884 hojný (Bubela), u Rožnova (Schlosser). Ve Slezsku jen v Tě- 

 šínsku: hojný na Tulii u Horn. Lišné (Grabowski a Kotschy), blíže Ustroně 

 (Milde), ojedinělý na levém břehu Gluchové u Bystrzyce (Ascherson). 



131. Himaiitoglossiini Spreii^'. Jazýček. 



422. H. hircinum Spr. (Satyrium li i re. L. Acer as li i re. 

 J. kozí). Klas volný, velmi prodloužený. Lodyha listnatá. Lístky okvětní 

 přihrotnatělé, pysk trojdílný, laloky čárkovité. })rostřední velmi dlouhý, 

 poněkud stočený, postranní mnohem kratší vlnovitě kadeřavé. Ostruha 

 velmi krátká, vakovitá, dolů sehnutá. Listy podlouhlé neb kopinaté. 

 Hlízky nedělené, kulovité neb podlouhlé. 



V. 0'30 — 0"75 m. Okvětí bělavé, na konci načervenalé, u vnitř zeleně 

 a nachově pruhované, medníky olivově zelené neb nachově načervenalé. 



Ij. Květen, červen. Kamenité a keřnaté kopce, jen na vápně. Pořídku. 

 Jižní úbočí Hadův u Obran (Reissek 1837, Makowsky 1853 — 1855), vyseká- 

 ním stráně však vyhuben a v novější době zde více nenalezen. Kopce 

 u Židlochovic, 1837 hojný (Reissek); městský les u Mikulova (Domas). 



132. (Tymiiadeiiia R. Br. Pětiprstka. 



423. G. conopea R. Br. (Orchis conopea L. P. obecná). 

 Klas válcovitý, hustý. Lístky okvětní přítupé, vnější 2 odstálé ; pysk 

 třílaločný, laloky stejné, zaokrouhlé, drobně vroubkované. Ostruha nitko- 

 vitá, 1 — 2krát delší než semenník, sehnutá. Listy čárkovité kopinaté, 

 žlábkovité, dlouhé, hoření krátké. Hlízky dlanitě dělené. 



V. 0'20 — 0*60 m. Květy světle nachové neb pleťové, zřídka bílé, 

 vonné. 



1]. Červen, červenec. Travnaté stráně, lesní a horská luka. V předhoří 

 a horách až do 1200 m. rozšířena, v pahorkatině a rovině pořídku. V okolí 

 Brna: hlavně v severní části (Makowsky), Hády a Lažánky (Oborny), Kiin- 

 štát a Olešnice (Clupek), Ochoz, Zlobíce u Kiiřima, Štěpánov, Nov. město, les blíže 

 nádraží u Střelíc, Břeclav, Star. Břeclav ; velmi zřídka v lese Hložku u Klobouk 

 (Steiger), Zňatka u Náměště (Roemer), kolem Jihlavy (Pokorný), luka kolem 

 Rozinky (Frant. hrab. Mitrovský). Horské lesy kolem Olomouce (Mik), Střelná 

 (Burghauser), Rudne (Rieger), Frankštátský les u Šumberka (Paul), u Tatenic 

 blíže Zábřeha (Pánek), Bukovice, Stříbrníce, Koldštýn, Aloisov, Janovice, Peršl 

 a j. m. u Rymařova, Jamrtice. — Ve východní části: Machova luka u Ja- 

 vorníka, Nov. Lhota, na Kotárech, Javořina, Val. Klobouky. — Rusava 

 (Sloboda), Hošťálkov; kolem Vsetína nejobecnější vstavačovitá rostlina 

 (Bubela), Rybníčky, Cáb, Jasenka, Halenkov, Kičera Cerňanská, pohoří Ja- 

 vorníkův až do Uher, obecná u Karlovic, Miloňov, Vysoká, Trojačka, Salajské 

 hájemství, Star. Hamry, Hutěnský les, na Velké, obecná u Ostravice, Frid- 

 land. — Val. Meziříčí (Klanic), Dušná, Mal. Bystřice, Rožnov, Star. Zubří, 

 Jarcová, obecná u Trojanovic a Frenštátu, Javorník. — Nov. Jičín (Sapetza), 

 Hranice (Vogl), u skelných hutí u Podstatu (Reissek), zde hojný, luka v Ky- 

 slířovských selských lesích. V Jeseníku hojná i ve značné výši : jako u Cí- 

 sařské boudy, Velk. Jezerník nad 1000 m.. Praděd, Petrštýn, Svinský a 



