— 235 — 



437. J. ispuiiíi L. (K. mííený). Lodyha oblá, něco smáčknutá, 

 1 — 4květá, delší než listy. Vnější lístky okvětní kopisťovitě, jich okrouhlá 

 čepel kratší než kopinatý nehet, vnitřní podlouhlé, větší než blizny světlo 

 fialové. Listy mečovité, čárkovitě kopinaté. Tobolka dlouze zobanitá. 



V. 0'30— O^GO m. Lístky okvětní světle fialové skoro blankytné, 

 vnější tmavěji žilnaté a bíle skvrnité, nehet bělavý, nachově žilnatý 

 a čárkovaný, žlutým pruhem protáhlý. 



% Červen. Bahnitá luka, v nížinách. Velmi pořídku Na lukách 

 u Břeclavi a Star. Břeclavi, 1882 mnou objeven. 



438. J. graminea L. (K. t r a v o 1 i s t ý). Lodyha dvouřízná, až 

 nahoru listnatá, 1 — ^2květá, mnohem kratší než listy. Vnější lístky okvětní 

 houslovité, jich nehet velký, oddělený, křídlovitě rozšířený, vnitřní po- 

 dlouhlé, skoro zvící blizen bledě růžových na hřbetě nafialovělých. 



V. 0'25 — 0'40 m. Vnější lístky okvětní fialové, žilnaté, bělokrope- 

 naté, jich nehet světle nachový, žlutým proužkem protáhlý, vnitřní fialové. 



Ij. Květen, červen. Keřnaté pahorky, hika, kraje lesní. Velmi pořídku. 

 Křoviště Tuřanského lesíka u Brna (Heinzel 1857, nyní vymýcením lesa 

 vyhuben, Makowsky), Heinzel přesadil rostlinu tuto odtud na příkré svahy 

 lesa Horakovskélio. Mezi Milovicemi a Klenticemi (Hasliriger). Javořina od 

 Ljeskovského, hojný na Bošáckých horských lukách blízko hranice moravské 

 (Holuby in lit.) V Těšínsku: Vendrín, Oldřichovice (Reissek), na Tulu a 

 u Cíšova (Kotschy), Brenna u Ustroně (týž). 



130. GLidioIus L. Mečík. 



439. G. imbricatus L. (M. s t ř e ch o v i t ý). Květy 4 — 10 })ře- 

 kloněné, dílem se kryjící, v jednostranném hroznu. Hoření, postranní 

 lístky okvětní kosníkově vejčité. Prašníky kratší nitek. Listy lodyž)ií 

 mečovité, dvouřadé, nejdolejší list širší, větší, přítupý. Tobolka opak- 

 vejčitá, zobleně trojhranná, na vrchole vtiskla. Obal blízek z vláken 

 souběžných, velmi hustých, tenkých, nahoře síťovitě spojených, nejdoleji 

 se utrhujících. 



V 0'50 — 1"00 m. Květy nachové, zřídka bílé, sušené fialové. 



Tj. Červen, červenec. Křoviště, vlhká luka lesní a horská. V Besky- 

 dách rozšířen, jinak velmi porůzný. V brněnském kraji : hojný jen u Ště- 

 pánova v okresu jevíčském (H. Schindler). U Protivanova, co druhé na- 

 leziště v kraji brněnském (Spitzner). Schází v ostatním kraji brněn- 

 ském, vyškovském ; a též znojemském (Oborny). Za Vápenným kopcem 

 u Jihlavy (Puterlík), u Olešné poblíž Jihlavy, avšak již v Cechách (Pokorný). 

 V poříčí Moravy: roztroušen na vlhkých lukách kolem Olomouce (prof. 

 Tkaný), Šternberk (Schlosser), les Háj u Bzence (Bubelaj. V poříčí Odry: 

 Domštát a u města Libavy (Schlosser), roztroušen na horských lukách 

 u Střelné (Burghauser), Podstat, luka v Kyslířovských selských lesích a 

 a u Boškova. — Hojný v Beskydách: po hřebeni Javořiny, Bošacké horské 

 luuky (Holuby), Komna, Pulčín, Zděchov; kolem Rusavy (Sloboda), Hošťálkov; 

 všude na bahenných horských lukách kolem Vsetína, nejhojněji kolem Ja- 



