23fi 



senic, a na Jelenové (Bubela), Nivky, Hluboký, Johanovské kopce u Vsetína, 

 údolí lliislenky, llalenkov, Velk. Karlovice, Dušná, Zubří; u Rožnova, Fren- 

 štátu a Věřovic, na několika místech u Bečvy a Jeličné (Sapctza), Horečková 

 luka a, Inka u Pindulky na cestě od Rožnova k Frenštátu, Velk. Kunčice, 

 úpatí Ondřejníka ; velmi hojný na úpatí Kněhyně u Celadny, úpatí Radhoště, 

 u Trojanovic, úbočí Smrku (Oborny), údolí horní Ostravice u Star. Hamrů, 

 zde častěji s bílými květy (Makowsky); kolem Stramlierka a Příbora (Čížek), 

 Ruzanka, Huti a luka u potoka Celadenského, na lukách kolem Fridlandu, 

 u Salajky (Oborny), Ostravice. Ve Slezsku: Hutosonka, Nov. ves, Pržno ; 

 horská luka na svahu Lysé hory u Lubna, Malenóvice, Krásná a odtud až 

 k Jablunkovu (Oborny), pod Tulem, na Cantorym, Haranii a Ligotských 

 horách (Zlík), Janovice, Bystrá, Moravka, hojný kolem Slaviče, jako na lukách 

 pod Blatnou a j., luka u Kantoruňky u Lomné, Piossek ; kolem Bělska : 

 v Mešně, Bučkovice, na Ma,!j;urce, Dunaczyni a Skalitě a j. m. v Bělském 

 pohoří, zde častěji s bílými květy (Kolbenheyer). V Jeseníku: u horního 

 Gruntu, Hermanic, Svobodných Hefmanic a Benešova (Rieger), kolem Opavy 

 (W. a Gr.), Životice, Bohdanovice, Raden (Kotscliy), Rinsiedl (Gr. Fl.), u Rei- 

 vízu (Scholz), Zuckmantel a Vidnava (Grabowski). 



440. G. palustris Gaud. (M. bahen ní). Květy 2 — 5, v jedno- 

 stranném klasu. Listy mečovité, široce čárkovité, nejdolejší širší. Tobolka 

 podlouhle opakvejčitá, se 6 slabými brázdami, na konci zaokrouhlená. 

 Obal blízek z vláken síťovitých v okrouhlé třasně spojených. 



V. 0"40 — 0'60 m. Okvětí nachové, 3 spodní lístky okvětní s bílou 

 skvrnou. 



^ Konec června a července. Vlhká lesní luka. Velmi pořídku. Dosti 

 hojný v světlém dubovém houští a na malých lesních lukách v Hodonínském 

 lese, na levo od silnice mutěnické (Uechtritz), luka u Podolí poblíž Uher. 

 Hradiště (Schlogl), dle Schlossera též za jedlovým lesíkem nad Jindřichovem 

 u Hranic. 



137. Crocus L. Šafrán. 



441. C. vernus Wuli. (Š. jarní). Lodyha překrátká, jednokvětá 

 na spodině s několika pošvatými a 1 — 2 prodlouženými, kopinatě čárko- 

 vitými, znenáhla zúženými, na rubu bílým středním pruhem opatřenými 

 listy. Květy pošvatým listenem ovinuté, sotva delší než listy. Lístky 

 okvětní podlouhlé, opak vejčité, tupé, vypouklé, jícen lysý. Blizna troj- 

 klaná, kratší než okraj, nad lysé prašníky vyniklý. 



V. 0-10— 0-20 m. Květy fialové. 



T\. Konec března, duben. Horská a lesní luka. Velmi pořídku, avšak 

 pospolitě, dostupuje ve Slezsku severovýchodní hranice svého rozšíření. Rost- 

 liny u nás se vyskytující jsou totožný s C. banaticus Heufel, který roste 

 ještě na Babí lioře v západní Haliči. Luka kolem Spálová v okresu hra- 

 nickém (Schlosser), dle téhož i u Velk. Losina, kde byl však až posud 

 marně hledán. Ve Slezsku: mezi Velk. Heralticemi a Brumovicemi, a sice na 

 lukách lesních při potoku Hrozině (Mayerem 1820 pro území objeven), malou 

 hodinku před vtokem jeho (Wetschky). 



