2G5 



|iniy Kiiií, ali" i zdf jen zřídka: jakn na ŠacIxTku, za Vys. Kainciicin, ii l'o|iir 

 a na Špicbcikii u Jihlavy (Pokorný), rovněž i v l(>l('čk('', l»ysliirk('' a novoničsl- 

 Nki' krajinC', zde. zejména v uzavřcnýcli sknpinách a slaluýcli jedincích, jak(t 

 drnhdy na Ochozu. — V severní Moravě: v lesícdi jehlicnalýeli hojně vtroiišen, 

 jako v krajině kolem Wiesenberka, Slar. niěsla, Koldšlýna a v Karpatech 

 (Ohorny), zde hojný: jako na Javořině (Holuby), v Koslelecki-m lese a na Lysině 

 n Tuěap (Červinka), hojný v krajině míslecké, koleni Frýdku, na iiuksaldech a 

 v okolních lesích (Gogela). V moravskí'- ěásli Jeseníka až do UMO ;;/. ješlě 

 \ uzavřených skupinách jako na Vel. Kunzenherkii ii Kuncie (Oborny). \'e Slez- 

 sku: na Velk. Canlorym ve velkých skupinách při 1000 m (Fiek), ve Vidna\- 

 sku. — Y křovitých jedincích na Trojačce, Vysoké lioli a Velicém Jelením 

 hřebenu. 



* Castaiiea Touni. Kaštan. 



* C. sativa Milí. (K. jedlý.) Listy tuhé, podlouhle kopinaté, 

 špičaté, dlouze a pichlavě přišpičatělé, pilovité, dospělé skoro lysé, 

 príkožovité. Jehnědy prašné úžlabní, přímé, paštikové namnoze na 

 .spodu prašných přisedlé. Nažka zralá ostnitá. Strom s korou 

 šedou, roztrhanou. 



V. do 25'00 m. (^ okvěti žlutavé. Fagus caslanea L., C. vulgaris 

 Lamk,, C. vesca Gárt. 



ť Červen. Původem z jilm, u nás v leplejších polohách zřídka sázen. 

 \' ěernoviekých vinohradech n Brna (Czížek), kolem Mikulova, Lednice a Břeclavi 

 (.\hd\owsky), ojedinělé stromy ještě u Liliendorťu, ano též ve Slavonieích (Oborny). 

 Hrad Lukov (Červinka), v zámeckých sadech u Frýdku ((Jo^cla). 



151. (^uercus Tourn. Dub. 



A^ Iiobur. Palisty blánilé, opadavé. Plody pr\ ním rokem zrající, ludíž na 

 ■-lopkái-h v páždí letošních listův. Šupinky číšky malé, ]uitiskl(\ 



482. (^. sessilitlora Sm. (D. zimní, drnák.) Listy dlouho- 

 rapičné, obyčejně opakvejčité, v řapik klínovitě sbihavé, neb dole 

 široce a mělce vykrojené, kraj listů chobotnaté laločnatý, laloky tupé, 

 řidčeji zašpičatělé, dospělé vespod roztroušeně pýřité, řapik delší 

 než poloviční šířka spodiny listové. Větvičky roční i řapiky 

 zprvu roztroušeně pýřité, pak zcela lysé. Jehnědy prašné postranní, 

 nahloučené, chabé visuté, pestikové konečné neb postranní, jedno- 

 tlivé neb po 2 — 5 pospolu i posléz přisedlé neb krátce stop- 

 katé. Strom s korou roztrhanou a větvemi odstálými. 



V. do 35-00 m. rf okvětí zelenavé. Q. robur /?. L., Q. robur 

 Ehrh., Robur latifolium Gluss. 



ť K velen. Le.sy, křoviny^ příkré stráně, zřídka v uzavřených skupinách, 

 namnoze vlroušen. V jižní a střední Moravě dosti rozšířen; schází kolem Jihlavy 

 a na jižním svahu moravské části Jesenílca (Oborny), dosti hojný v poříčí Odry 

 a v údolí Ostravice (týž), hojný v Beskydách: na Javořině (Hohiby), hojný \- okolí 

 Tučap (Červinka), u Božnova (Kotek), v okolí Val. Klobouk, Vel. Karlovic ald. 

 \' Těšínsku (Kolbenheyer). 



/?) acutisecta Borb. Laloky listů zašpičatělé, nikoliv zaokrou- 

 hlené neb tupé. 



