— 275 — 



vespod vynikle žilnaU'-, nasivMó a tmavc'. Palisty vojčité, pilovité. Jc- 

 hnědy pestíkové zpočátku kraličce stopkaté. hustokvěté, válcovité, 

 ^i/gkrát delší než širší, na spodu se 4 — 6 šupinovitými listy. Šupiny 

 vejčilé, jemně zakončíte, na spodu r3'šavé, na konci černavé, dlouze 

 chlupaté. Žlázky podlouhlé, uťaté, žlutavé. Semenník vejčítě kuželo- 

 vitý, smáčknutý, zelený, s roztroušenými p ř i t i s k 1 ý m i, h e d- 

 bávítými chlupy, stop katy, stopka z d(" li neb málo 

 delší žlázky. Gnělka tenká, 0'5 - rOO luui dl. Blizny čárkovité, 

 přímo odstálé, po kvetení skloněné. Větévky v mládí někdy chlupaté, 

 později lysé, tmavě krvavé. 



V. 600 — 15-00 ;//. Strom neb keř, s větvemi pod ostrým úhlem 

 odstálými. S, daphnoídes bližší. S. Erdingeri J. Kern. 



ť Březen, duben. ]>ii'iiy pniolcd, vilil\á l\i-o\išlě, porídlvii. Ph Irali pod 

 lě.šíiislvýni zámeclcýiii Mcliem (Woloszezalí 1SS5), na slialáeli při Irali v [iřed- 

 ineslí Branítýs \ 'tešíně. leij' jcii jeden Jšei oinvižený, za Uiu jiríeinou liixllá 

 KoUila lulo \ liiu i jinde \ ysázdi, liy iiplně nezašla (Kulnla \' I/miiž nii;e), uluiji' 

 ^slanoviska zdají se liýli loUtžná. 



^'í. Vi ni ia a 1 e s Wiiinii. Jeliiiedy piísedl(', liezlislí'. ivie neb nižší slrouiy 

 s \ělven!Í neojíněiiýnii a líonai vnitřní žliilozeienoii. I.isly neleslílí'. 



498. S. iucaiia Sťhraiik (V. šedivá). Listy čárkovité kopinaté 

 neb čárkovité, zašpičatělé, žláznatě zoubkované; krajem někdy 

 ohrnuté, na líci lysé, vespod bělavě plsťnaté. Jehnědy skoro 

 přisedlé, prodlouženě válcovité, ohnuté: šupiny dlouze a hustě brvité. 

 Žlázky okrouhle 1 e d v i n k o v i t é. Semenník prodlouženě kuže- 

 lovitý, lysý, stopka jeho skoro 2krát delší žlázky. Blizny dvoudílné, 

 skoro zdélí své čnělky. Keř neb strom, větví červenohnědých, pří- 

 lesklých, lysých. 



V. 2-00— 10-00 w. 



ť ]»uben. Břeliy řek a puloku, jen v Beskydáeli a \e Slezsku. Y okolí 

 Míslku : v poříčí Oslraviee došli ěelně, zvlášle \ křo\ išli pod Slar. městem Ixojiiá 

 ((jOi;ela). Při Bečvě (l^ieissek), dle li-liož při silnici niezi Místkem a Zelinkovi- 

 eemi; lolo udání se \šak \- novější doliě nepoivrzuje, poněvadž dúivladný znalee 

 tamější květeny, dusí. P. (íogela ji zde marně liledal. Dle udání prof. Seldogia 

 též při potoku blíž Uli. Mradiště. Horské potoky slezskýcli Karpat (Rcissek), 

 při Olšavě u .Tablunko\a, dosti bojná u Těšína a dolu až k Fryštátu (W. Fl.), 

 Bystřiea a Nydek. i*iossek a P)uko\ee poblíž Jablůnko va. — Při Visle u Visly 

 (Kotsehy), u Uslroně a ii \\'apieiiiee poblíž Bělska (W. Fl.), kolem Šzezyrkn, 

 avšak již mimo úzeuu' naší k\ěleny (Kolbeidieyer). 



494. S. yimiualis L. (V. košařská.) Listy dlouze kopinaté neb 

 čárkovité kopinaté, zašpičatělé, skoro celokrajné, na líci matně zelené, 

 lysé, vespod hedvábitě stříbrošedé, krajem někdy ohrnuté. Palisty čár- 

 kovité kopinaté. Jehnědy podlouhle válcovité, přímé, hustokvěté. Šu- 

 piny dlouze huňaté, zpředu špičaté, černavé. Žlázky čárkovité podlou- 

 hlé. Semenník přisedlý, vejčitě kuželovitý, hedvábitě plsťnatý, sbliznami 

 nedělenými. Keř s větévkami žlutými, nějprv plsťnatými, potom lysými. 



18* 



