— 350 



kameny, Berggeist až ku Braiinscifcmi a .Ta novic fini. — Dle Schlossera též na 

 Radhošli. 



610. C. paludosa MSnch. (Š. bahenní.) Lodyha přímá, dutá 

 i s listy lysá, na konci větevnatá. Listy chobotnatě zubaté, 

 podlouhle opakvejčité až podlouhle kopinaté, přizemní k do- 

 lejšku krácovitě stříhané, lodyžní velikými špiča- 

 tými oušky objímavé. nad spodinou stažené. Zákrovy 

 černozelené s dlouhými, černými, žláznatými chlupy, vnitřní 

 lístky zák rovní kopinaté, vnější třikrát kratší. 

 Nažky desetižebré. GhmvH špinavě bělavé, křehké, málo delší než 

 zákrov. 



V. 0'40 — 0"80 ni. Koruna světle žlutá. Předešlé podobná. Hiera- 

 cium paludosum L.; Araeium pal. Monnier, Geraciura pal. Reichb. 



2|- Kvělen — červenec, v horách i v srpnu. VUiká křoví, barinná hika, 

 lesní mokřady, místa pramenila, v rovině pořidku, v horách hojná až obecná. 

 V pahorkatině brněnského kraje : Adamov, Josefov, údolí Punkvy u Blanska, 

 u Sloupu (Makowsky)!, u Letovic a Mal. Bukoviny (Oborny)!, u Lhotky a An- 

 dělky v údolí Svitavy a u Svitavy (Niessl), u Kunštátu a Olesnice (Člupek), Ště- 

 pánov, Ned\ědiee. — Ve znojemském kraji méně hojná : lesy u Vranova, 

 bařinná luka n Liliendorlu (Oborny). V jihlavském kraji: kolem Jihlavy velmi 

 obecná (Pokorný), pospohtá ve Vilimovickém lese u Třebíče, roztrou.sena kolem 

 Slavonic, jako kolem Sicherských rybníkův a na Kohlberku, v údolí Bolíkovském 

 mezi Daěicemi a Slavonicemi (Oborny). Velmi obecná v česko-moravském pohoří 

 od Telče počínaje až k Jimramovu, velmi obecná v severní Moravě (viz For- 

 mánek Beilr. v Oest. bol. Zeils. 1885 sir. 66 a 1887 str. 307). V pahorka- 

 tině olomouckého kraje hojná: hojná u Cernovíra (Makowsky), u Olomouce (Vogi), 

 v Grýgovském lese (Oborny). Obecná ve všech údolích Jeseníka až k nejvyš- 

 ším hřebenům : Sludénková a Vysoká hole. Mravenčí vrch (Oborny), Karlov u Ry- 

 mařova (Schierl), Černá kupa, Hockšár, Velk. Jezerník, Praděd, Medvědí hřeben, 

 l>ěd, Pelršlýn, Velká kollina. — Hojná ve východní části: na Javořině (Holuby), 

 jHiiídkii \c Vesníku u Vsetína (Bubela in lit.), kolem Rožnova a Luhačovic 

 (Schloi;!), Říčky u Bystřici' p. H., Frenštát, Velk. Kunčice, Hor. Bečva, Vysoká, 

 Trojačka, lesy u Salajky, Star. Hamry, Smrk i jeho okolní vrcholy. — Nov. 

 .lil ín (Sajtelza), Domštát, Hrubá voda. — V Karpatech i ve značné výši, jako 

 na lladhošli, Ondiejníku, Lysé hoře (Oborny) na Smrečině. — Při potůčku pod 

 Sliiiidlem u Místku dosti hojná (Gogela). Obecná ve Slezsku. 



E) Soyera Monnier Byliny vytrvalé. Úbory veliki", široké, dole vrllí- 

 kn\ili', stopky pod nimi zllustlé. Cnělky žluli'. Chmýř špinavě bílý. 



011. C. g-randiflora Tauseh. (Š. velkokvětá.) Lodyha přímá 

 neb vystoupavá, 3 — 10 úborna, j a k listy pýřitá a silně ž 1 á- 

 znatě chlupatá. Listy podlouhle kopinaté, dolejší v řapík zúžené 

 a vyhlodaně zubaté, hořejší strelovitou spodinou přisedlé, nad spodem 

 trochu stažené, zoubkované až celokrajné, nejhořejší listenovité. Stopky 

 úborův obloukovitě vystoupavé. Lístky zák rovu podlouhle 

 kopinaté, dosti široké, černozelené, srstnaté a 

 hustě žláznatě chlupaté, vnější téměř jen o y, kratší, 



