— 471 — 



podlouhle- neb úzce kopinaté neb kopinaté, často na 

 spodku srdčité, řidčeji v řapík nepravidelně sbíhavé, -jh prostředně 

 neb dlouze řapíkaté (prvotní vždy kratičce řapíkaté), ku spodu 

 obyčejně stříhaně zubaté, zuby ± nazpět namířené, 

 někdy na spodku s 2 zuby většími, podlouhle 3hrannými, špičatými, 

 silně nazpět ohnutými, zřídka jen zoubkované neb skoro celokrajné, 

 ziz tupé neb přítupé, na konci zaokrouhlené neb zakončíte. List lo- 

 dyžní žádný neb 1 (zřídka 2), zt v prostředku neb hlouběji vetknutý, buď 

 řapíkatý přízemním podobný neb čárkovitě kopinatý neb čárkovitý, 

 někdy listenovitý, vždy velmi špičatý. Zákrovy podlouhle vejčité, skoro 

 válcovité, odkvetlé širší, 9—10 (—12) mm dl, namnoze velmi hojně 

 žláznaté, zřídka též černými stětinkami posázené, s dz hojně vtrou- 

 šenými vločkami (jen u tvarů alpských s oděním chudším a žlázkami 

 velmi tenkými), lístky zákrovní úzké, špičaté, nejvnitrnější 

 špičatější neb velmi špičaté, vnější tmavě zelené, nejvnitrnější bledší, 

 s krajem bledým, někdy nad mladistvé úbory čnějící. Zuby jazýčků 

 skoro lysé. Gnělka obyčejně tmavá, řidčeji žlutá neb nažloutlá. 

 Nažky černé, chmýří skoro sněhobílé. 



V. (010— ) 0-30 -0-40 (0-55) m. Koruny zlatožluté. H. murorum 

 * silvaticum L., H. silvaticum N. P., nec Sm., nec alior. — Var. micro- 

 cephalum Uechtr. jest nestálá hmyzem spůsobená monstrosita. 



2|- Kvělen-červenec a podzim. 8vě(l('' lesy, inýliny, luhy, skály, od roviny 

 až ku hřebenům vysokých hor, jako na Pradědu při 1400 in obecný. U nás 

 A" následujících Ivarcch : 



a) g-enuiímm (x. Sclmd. Lodyha jen dole chlupatá neb skoro 

 nechlupatá, někdy dosti lysá, větve a stopky silně obloukovitě vystou- 

 pavé, listy měkké, travozelené, prostředně chlupaté, stopky hojně chlu- 

 paté, chlupy vždy měkké. Gnělka tmavá, zřídka skoro žlutavá. 



1. normále G. Schnd. Listy chobotnatě neb oddálené zubaté, 

 zuby nejčastěji špičaté, zákrovy 10 mm dl., zřídka trochu menší neb 

 větší, hojně žláznaté, prostředně vločkaté, lístky zákrovní zdélí mla- 

 distvých úborů. 



Y křovinách, na mezích a piislých míslech, v celém území obecný. 



2. sagittatum Lindebg. Tvar bujnější až 0*50 m v. Listy 

 přizemní a lodyžní veliké, dlouze řapíkaté, stříhaně zubaté, zuby hrubé, 

 skoro Shranné, obyčejně tupé, žlázky na konci žádné. Zákrovy až 

 11 mm dl., ostatně jako předešlý. 



Svéllé lesy, kř(i\í s hnmosní piidon, v pahorkalinč a nižším předhoří 

 až k 1000 m hojný. 



3. ovalifolium Jord. spec. Listy vejčité, namnoze celokrajné 

 neb oddálené zubaté, na spodu slabě srdčité až uťaté. Zákrovy světlo- 

 zelené a jako stopky s nehojnými žlázami a štětinami. 



Pořídku : v údolí Svitavy u Obran a u Klobouk. — V okolí Znojma, 



