— 489 — 



dl. H. racemosum Aul. part., H. racem. /?. barbatum Fról. Fries. 

 Symb. 



4 Konce srpna — řijon. Světlá křoví, kraje a česly lesní, mýliny. 

 V celém území až na nízké předhoří porůzný. Byliny karpatské jsou silnější 

 a jich lodyha nahoře hustěji dlouze a odstále huňatá než u bylin ze střední, 

 západní a severní Moravy, které jsou slabší a méně hustě oděné. V brněnském 

 kraji : Svitava a Písařky u Brna, Tuřany, horní stěny Šemberovy skály na 

 Hádech u Obran, Adamov, při 1. prachovně v Josefském údolí (Oborny), dle 

 téhož též v Rajském lesíku ? u Ceniovic. — Christianův háj na Babím lomu 

 (Czížek), lesy za Račicemi blíže Mal. Bukoviny (Spitzner), Suchá hora a les 

 pod Boudou u Bílovic, Soběšický les mezi Soběšicemi a Bilovicemi, Boskovice, 

 Mlatkov, Lhota u Boskovic, Javorník, Filipov. V českomoravském pohoří a ^• sev. 

 Moravě: u Zdaru: Musilův les u Zániku Žďárn a u Polniěky (F. Kovář), Velk. 

 Meziříčí, v údolí Nedvědičky u Pernšlýna, Zvole, Sv. kopeček u Olomouce 1883, 

 Bradla u Něm. Libin. — Rohrbúsclil u Zábřelia (Pánek), Lišna u Loštic (Schil- 

 berszky iun.) Ve východní části : les Poschlá a Bobrk u Vsetína pořídku (Fjubela), 

 Hostýn, Javorník Kelský, Rusa\a, iíjafranice a Propast u Hranic, seče v Týnském 

 hájemství u Týna, Lipník, Kohlwald u Podšlátu, Domašov, Hrubá voda. — - 

 Frauenholc u Příbora (Czížek). — Ve Slezsku: ojediněle v Stodolovém gruntu 

 u Oder, hojný v Kohlgrunlu u Mal. Hermanic, v předhoří Jeseníka u Heřmi- 

 novic (Welschky 188(í), hojný v Pohořském lese u Oder, Hirnich u Nov. vsi 

 a lesy u Vitberku a jistě ješlě na j. m., mnou 1885 pro rak. Slezsko objcvfn. 



651. H. racemosum W. Kit. (J hroznatý.) Lodyha přímá, 

 hranatě pruhovaná, dole hustě bělohuňatá, nahoře od- 

 stále dlouzehuňatá a roztroušeně hvězdovito plsť- 

 natá, v květenství až šedoplsťnatá, nahoře úzce hroznatá (neb častěji 

 s delšími víceiibornými větévkami úžlabnímí). Listy přítuhé, jasněji 

 sytě zelené, oddálené, podlouhlé až podlouhle kopinaté, 

 zašpičatělé, oddálené zubaté, zoubky žláznaté, ku předu 

 namířené , dolejší v dlouhý křídlatý řapík znenáhla 

 zúžené, prostřední a hoření zúženým a zaokrou- 

 hleným spodkem přisedlé, na líci lysé neb skoro lysé, po 

 kraji brvité, vespod roztroušené chlupaté, na střední žíle a řa- 

 píku až hustě bělobu ňaté. Úbory malé, krátce sto p- 

 katé, stopky isezákrovy namnoze kratší nežvej- 

 čité, zašpičatělé listeny. Zákrovy světle zelené, 

 vejčitě podlouhlé, dole užší, lístky zákrovní pravidelně 

 s t ř e c h o v i t é, p ř i t u p é, na kýlu a konci tmavší, lysé neb roz- 

 troušeně krátce chlupaté. Čnělky suché načernalé. Nažky černohnědé. 

 Chmýr zubatý, špinavě bílý. Oddenek rovnovážný, uzlatý, hustě 

 mrcasatý. 



V. 0*36 — 0'50 ///. Koruny světle žluté. Zákrovy suché 10—11 mm 

 dl. Menšími úbory a černohnědými nažkami od předešlého rozdílný. 

 H. sabaudum í) racemosum Nlr. Fl. str. 443. 



2|- Září, říjen. Vlhká a světlá křoviště, háje, kraje lesní. V jižní části 



