— ó'óO — 



čárkoAdtě kopinaté, znenáhla kratší, vnitřní čárkovité, sucho- 

 mázdřité. Květy krajní jazykovité, paprskující, mnohem 

 delší než květy terče. 



V. 0*20 — 0*45 m. Květy žloutkové. Rostlina příjemné vůně, šedo- 

 zelená, v mládí hedvábitě lesklá. J. campestris Bess., J. lanuginosa 

 Gilib., J. sericea Kit. 



2j- Červenec, srpen. Výslunné, kanienilé slráně a kopce, kraje vinic a hájů, 

 křovišlé. V střední a jižní části porůzný. V brnénském kraji : ii Kartouz a 

 v Ochozském údolí (Makowsky) !, na Květnici u Tišnova (Pluskal a Rcissek)!, 

 u Ivančic (Schwoeder) !, u Němčan a na Židlochoviekýcli a Nosislavských kop- 

 cích (Niessl)!, Pracky kopec u Sokolnic (Czížek) ! ; na travnatém úklonu naproti 

 Císařské skále u Drysic u Vyškova s Lathyrus latifolius, nejsevernější stanovisko 

 na Moravě (Spitzner), Nikolčice u Hustopeče (Makowsky)!, u Klobouk fSteiger)!, 

 u Cejče (R. a M.), Polavské kopce (Schlosser) !, Klášterní vrch, rybniční mlýn 

 (Zimmermann), též u střelnice u Krumlova, na Leskounč (Oborny) !, Hády u Obran, 

 Bílovice, Větrník u Dražovic, Syrovice, Kolby u Uherčic, Wiesgrunt u Bošovic, 

 luční ůklony u Krumvíře, Němčíce, Budkovice, údolí Rokytné u Krumlova, Ve- 

 drovice. — Ve znojemském kraji: u Mikulova (Makowsky), Frauenliolc u Ta- 

 sovic, na Kamenném kopci mezi Tasovicemi a Derflicemi, Pelcberk u ^hlirouna, 

 Hradiště, údolí Dyje a Hradnice u Znojma, na Dlouhém ňobesu, u Devíti mlýnů, 

 Štolfirst u Nov. hrádku, u Hardeku, Lukova, Ratišovic, Plavče a v údolí Jevi- 

 šovickém od Jevišovic dolů až k lesu Hoja porůzný (Oborny). Na pisčilých kopcích 

 mezi Star. městem a Zlechovem u Uh. Hradiště (Sehlog-l). 



709 X '^^^' J« iiitermixta J. Keni. (O. zvrhlý). Lodyha přímá, 

 nahoře chocholičnatě větvitá, mnoho úborna. Listy 

 podlouhle kopinaté neb elliptické, špičaté, hořeni 

 cel o krajné, poloobjímavě přisedlé, dolejší slabě zoubkaté, v řapík 

 sbíhavé, na líci mrtnaté, vespod ± plsťnaté, na nervech 

 dlouze hedvábitě chlupaté. Úbory volné. Lístky zákrovu 

 štětinatě brvité, vnitřní čárkovité, rovné, s u c h o m á z d ř i t é, 

 na konci načervenalé, lysé, vnější ve j čité podlou- 

 hlé, uprostřed a při kraji červeně pruhované, by- 

 linné, namnoze nazpět ohnuté. Květy krajní jazykovité, 

 třízubé, mnohem delší než zákrov a květy terče. 



V. 0-30— 0-70 m. Květy žloutkové. J. conyza X Oculus Christi. 



■4 Červenec, srpen. Suchá kcřnalá a výslunná mísla. Pořídku. Na seči 

 pod pěšinkou od Hardeku do Nov. liradku, na Soudním a Vinném vrchu u Čí- 

 žova, úklon k Hardeku, zde léž Ivar super conyza X oculus Christi J. Kern. = 

 J. suaveolens Jacq. 1776, s lodyhou nuiohoúbornou. silně chochnliěiialě vělvilou 

 a menšími krátce stopkatými úbory (Oborny). 



/;) breviUgulata Beck. 1. c. Květy krajni lnibk(i\ ilé, skoro skrylť', jemnější 

 než květy terče. 



709. J. couyza D. C. (Hnidákj. Lodyha přímá, nahoře 

 latnatě větvitá, mnohoúborná, pýřitě plsťnatá. Listy 

 elliptické neb ellipticky kopinaté, špičaté, celokrajné, 

 neb drobně zoubkaté a žláznaté, peřenožiiné, na líci jemně pý- 



