— 541 — 



O Červen — říjen. Návsi, pusté palouky, role, ploty, cesty, úhory. V celém 

 území rozšířen, leč nikdy pospolitý, v předhoří neroste neb velmi pořídku. V ní- 

 žinách s(řední, jižní, východní části a ve Slezsku obecný. Dle Člupka neroste 

 II Kunštátu a Olešnice ; leč ještě hojný kolem Třebíče (Reichardt), u Mor. Bu- 

 dějovic a Nov. flíše. — Kolem Šumberka (Paul). U Tučap poblíž Holešova 

 obecný (Červinka), hojný u Místku (Gogela), hojný v Těšíiisku, Opavsku a ve 

 Vidnavsku. — 



'2'Zl. Matricaria L. Heřmánek. 



7'25. M. iiiodora L. (H. nevonný, psí rmen.) Lysý. Lodyha 

 pHmá neb vystoupavá, větvitá. Listy 2 — 3 krát p e ř e n o d í ] n é, 

 s ukroj ky úzce čárkovitými, vespod iDrázditymi. 

 Lůžko vejčité, posléz krátce kuželovité, dření vyplněné. Květy krajní 

 veliké, jazykovité. Nažky s 3 tlustými žebry, napříč svra- 

 skalé, posléz černohnědé, na hřbetní straně pod korunkou 

 s 3 žlázovitými, ze 2 splasklých, zprvu vypouklých a zelených hrboulků 

 povstalými jamkami. 



V. 0*20 - 0'80 )i). Květy krajní bílé, zřídka žádné. /?) discoidea. 

 Lodyha někdy nachově naběhlá. Ghrysanthemum inod. L. 



Q 'A Q) i ^■. Červen — říjen. Pole, pustá místa, cesty, návsi, od roviny 

 až do předhoří obecný, v severní Moravě ještě u Ryinařova. /j') pořídku : u Mil- 

 frouna poblíž Znojma (Oborny), hojný kolem Svitavy (Niessner). 



736. M. cliaiiiomilla L. (H. pravý.) Lodyha řídce listnatá, vět- 

 vitá a jako listy lysá. Listy 2krát peren odílné, s úkrojky 

 úzce čárkovitými, plochými. Stopky úborů prostředně velkých 

 l)rodloužené, sotva ztloustlé. Lístky zákrovů podlouhlé, tupé. 

 nahoře suchomázdřité. Lůžko úborů kuželovité, duté. Květy krajní 

 jazykovité, v paprsku 5zubé. Nažky na břišní straně 

 3 žebre, bez podélných pruhů, na hřbetě bez jamek. 



V. 0-15 — 0*30 m. Květy krajní bílé, v terči žluté. Zápach pří- 

 jemně aromatický. Ghijsanthemum chám. P. M. E. 



Q Květen — srpen. Role, úhory, puslá místa, cesty. V rovině došli roz- 

 šířen, v předhoří pořídku neb scliází. V jižní části brněnského kraje až k Brnu 

 porůzný a na stanovisku nestálý, při Svratce poblíž Písařek často přehojný (Ma- 

 kowsky), Drysice u Vyškova (Spilzner), u Ivančic (Schwoeder), u Hustopeče 

 (Reissek), u Klobouk (Sleig-er), řidčeji u Olešnice (Clupek), při silnici u Kojetína 

 (Czížek), hojný u Břeclavi a Star. Břeclavi. — ■ Dříve v okolí Prostějova mezi 

 M. inodora zdá se, že úplně znňzel a pouze jen u Krasic a Mostkovic roste 

 (Spitzner). Ve znojemském kraji hojný: kolem Havraníků (Niessl), Podmole, 

 Velk. Mašovice, Lukov, Hradiště, Lilienfeld, Vranov, Mor. Budějovice, Jaroměřice, 

 Budkov', Hrušovany a v nížinách při dolní Dyji (Oborny). V jihlavském kraji : 

 ve vesnicích kolem Jihlavy obecný (Pokorný). V olomouckém kraji : u Olomouce 

 (Vogl), u Berouna a Roudna (Rieger), u Šumberka (Paul). V uh. hradišiském 

 kraji: porůzný u Kroměříže (Palla), hojný u Uh. Hradiště (Schlog'1), u Bzence 

 a Šardic (Uechtritz). Ve východní části: Bystřice p. H. a Lhotka poblíž Bystřice. 

 — U Rusavy (Sloboda), u Val. Meziříčí (Klanic), u Suchodola, Kunvaldu a Krásné 



