kadeřavé. Koruny v paprsku žloutkově žluté. Porídku a jen ve vyšším 

 předhoří a žlebech vysokých hor. 



í^) rivularis Rchb. ampl. Listy a úzce křídlatý řapík dosti 

 ploché, nikohv vlnaté. Zákrovy zelené. Koruny světle zlatožluté (G. 

 rivularis W. Kit.), neb lístky zákrovni na konci neb zcela nachové- 

 koruny žloutkově žluté (G. sudetica Koch), v předhoří a ve vysokých 

 horách ; neb lístky zákrovni tmavě nachové a koruny pomerančové (G. 

 crocea Tratt), pořídku ve vysokých horách. 



Oba Ivary často pospolu, C. sudetica Kocli! roste však více v předhoří 

 a ve vysolvých horácli. V brněnsliém kraji: při pramenech Svita\y u Svitavy 

 a mezi Svitavou a Mor. Třeljovou ve tvaru /9. (Malvowslvy) a u Chrastové 

 (Oborny), u Nov. města, Mérina a Jevičlía. — V českomoravském pohoří: 

 u Pánova a Hibralce (Weiner) a ve tvaru /?. v Knčžím lese u Jililavy (Pokorný), 

 v obou tvarech v lese u Heraltic u Třebíče (Zavřel), Moučkův polok, Vápenice 

 a j. u Zdaru (Kovář), ve tvaru ^. u bobre vody a Praskolesa, u Křivého 

 Javoru, u Stříbrné studénky pod Žákovou horou, Černá bahna při pramenech 

 Svratky. — - V olomouckém kraji a v severní Moravě : bařinná luka za Klá- 

 šlerem Hradiskem (Makov>'sky), hika na Smoze u Střelné (Burghauser), u Berouna 

 (Gans), u Pioudna (Rieger) (j. v Frankitálském lese u áumberka (Paul), ve tvaru 

 sudetica Koch. v lese u Janovic (Schierl). V Beskydách : f. sudetica u Francovy 

 Lholy (uč. Merlíček, Bubela in lit.), ve tvaru a. i /í/. v údolí Maxmihanky pod 

 Salfijkou, u Slar. Hamru, Polána, Smrk, .Mura\ka a Slavica. — Tvar /í. na 

 vlhčinách nedaleko pramenů Bílé u Mimiku (Gogela). Na Chelmu (Kolbenheyer) 

 a na Baranii (Kol.sehy), na hoře Jasienowé u Goleszówa mezi Chelmem a Tulem 

 (Kolula). V Sudetách ve tvaru j3. a zliusta též subvar. C. sudetica Koch: Klads, 

 Snčžník (Opiz)!, stráň Černého příkopu pod Drehberkem, Opava pod Ovčírnou, 

 poblíž hrázové boudy (Spitzner) !, a Sleglovy studénky, u Volských luk, u Cí- 

 sařské boudy, Hockšár, Koperník, Fuhrmannslýn, Drehberk a odtud sestupuje 

 liluboko dolil do Tomášovského lesa. — Studénková hole, Leilerberk, Švýcarna, 

 l'raded, Petršlýn, Mal. a Velk. kotlina (Oborny) !, údolí Šuinné Tise, Červený 

 \ rch, hojný na úklonech Yclk. a Mal. Jezerníka, Česnekový příkop, les u Tetřeví 

 lioudy, při pramenech Mal. Opavy nad Ovčírnou, Svinský příkop, Berg-g-eist. 

 V nižších polohách: kolcivi Karlovsk*' siudénky (Niessl) !, u Reivízu (Vierhapper) !. 

 I", crocea Tral.. pořídku u Švýcarny a ve Velk. kolUnč (Oborny)! 



754. S. campestris DC. em. (S. chlumní). Lodyha jedno- 

 duchá, přímá, na konci chocholičnatě mnohoiiborná a jako listy 

 ])avučinatě vlnatá. Listy celokrajné neb vykrajovaně slabě 

 zubaté, dolejší vejčité neb podlouhlé, v křídlatý řapík zúžené 

 neb kopisťovitě skrojené, tupé, hořejší podlouhle klí no vité až 

 čárkovitě kopinaté, přisedlé, špičaté. Úbory dosti v e^ 

 liké. Květy krajní četné, paprskující. Semeník s r s tn a t ý. 

 Chmýr vícekrát delší než nažka. 



V. 0-20 — 0-45 m. Gineraria campestris Retz. U nás ve dvou 

 tvarech : 



a) g e n u i n u s. Listy šedozelené neb skoro bělošedé. Zákrovy 

 zelené. Koruny světle žluté. 



