566 



Zťiriky, ]Xeiiliau8berg-, Suchá a Černá kupa, u Oklřichovy boudy. — Na Kk\ds. 

 Sněžnikii a odtud sest4|)uje dosti hkiboko do údolí Moravy (Celakovský) !, 

 u SlríbrnÍL-, lesy kolem Kotdšlýua Glaserberg-, Fuhrmannštýn, Studénková hole, 

 Leiterberk, Praděd, Vysoká hole, Kotlina, Jelení hřeben. Mravenčí vrch, Pecové 

 kameny, a místy zasahuje hluboko do údolí, jako u Ňov. Losina, Františkova, 

 Annaberku a j. (Oborny), Sálvíz, Koperník, Keilig, Uhuštýn, Velk. a Mal. Je- 

 zerník, pod OvtMrnou (Spilzner), Dreištýn, Šleglova studénka, Volska luka 

 u Císařské boudy, Hockšár, Šosskamm, údolí Šumné Tise, stráň Černého pří- 

 kopu, Drehberk a odtud sestupuje hluboko dolů do Tomášovského lesa, Červený 

 vrch. Medvědí hřeben. Česnekový příkop, Děd, u Tetřeví boudy, Petrštýn, 

 Heiligenhúbl, Maják, Svinský a Medvědí příkop, Kriech a odtud sahá až do 

 údolí Merty u Tephc, Jezero u Frant. myslivny a odlud sestupuje dolů do údolí, 

 horní Tise u Winkelsdorfu, Břidlicová hole, Hofl)erk, Berggeist a odtud sahá až 

 na Pihorberk n Klepaěova. — - Bruntál, Mal. Moravice, a Karlovská studénka 

 (Niessl), zde všude obecný až do Ludvíkova. — Špicberg u Petrovic, hraniční 

 žleb a Kopiivna u Gráťenberku (Vierhapper). 



283. Tussilago Touni. Podbél. 



769. T. farfara L. (P. obecný). Stvol s četnými šupinovitými 

 listeny, jednoiíborný, pavučinatě ,vlnatý. Listy přízemní iapíkaté, po 

 květech se vyvinující, srdčitě okroulilé, úhlatě zubaté, vespod šedo- 

 plsťnaté, posléz trochu olysalé, postranní nervy na spodu listů substancí 

 listovu obroubené. Lístky zákrovní přítupé. Oddenek tenký, plazivý, 

 posléz mnohohlavý, ztloustlý. 



V. 0-08 -0'20 ?n. Květy žluté. 



2j- Březen, duben, někdy již v únoru. Hlinitá a písčitá místa, příkopy, 

 břehy, role, cesty. V rovině a předhoří obecný; ještě ve Velk. kotlině v Jese- 

 níku (Uechirilzl. 



284. Adeuostyles Cass. Havez. 



<70. A. Alliariae Keni. (H. bělolistá). Lodyha přímá, vícelistá. 

 nahoře nahloučeně latnatá, mnohoúborná. Listy veliké, měkké, řapíkaté, 

 ledvinkovitě Shranně srdčité, přišpičatělé, nestejně neb 2krát ostře 

 zubaté, vespod tence pavučinatě plsťnaté, mezi žilami hlavními slabší 

 žilky, s nezřejmou drobounkou šití žilnou, řapíky namnoze s oušky 

 patrně oddělenými. Úbory malé, chudokvěté. 



V. 060 — 1-20 m. Květy světle nachové, zřídka bílé. A. albifrons 

 Reichb., A. albida Cass., Cacaha alpina L., G. AUiariae Guan 1773., 

 G. albifrons L. fil. 178L 



2|- Červenec, srpen. Horská, lesní Inka, pramenila mísla, žleby vysokých 

 hor. V Beskydách a Sudetách nad 900 iit. V Beskydách: na Baranii (Kolben- 

 heyer), v Bělských horách, na Malinovu (Th. Kolschy), dle Sapelzy též na 

 Smrku. V Sudetách hojná: Klads. Sněžník (W. Fl.)!, Svinský hřbet (Oborny), 

 Neuhausberk, Suchá a Černá kupa. — V Jeseníku: Sálvíz, vodopád Opavy, 

 Slěehplan, Ovčíma a při Opavě pod ni (Spilzner), Koperník, Hockšár, Fuhr- 

 mannštýn, Studénková hole, Leilerberk, Praděd, Vysoká hole, Velk. a Mal. 

 kotlina, Franl. myslivna, Mravenčí vrch aj. (Oborny). ]>reištýn, u Císařské boudy. 

 Šosskamm, údolí Sumn(' Tis(', iMehberk, slráň pod ním, Velk. a Mal. Jezerník, 



