— 570 — 



aice, Rftděj(»\, I li. JBiod, Jiavnce, Piakšic-e. — Ve východní řásli : u Holešovu 

 (Sloboda), zdo zejména lyjreliLi Rusavy a na slráni v Kndiách n Tučap (Ccivinka), 

 n Hranic (Vogl), dle zdáni nerosle v oslalní časli Beskyd a \- nejsevernější části 

 Moravy. — Ve Slezsku: rozšířena v Těšínsku (Kolbenhoyer), hojná kolem Vid- 

 navy. — Zde skoro na \ši'cli kopcích, stráně Nisy u Glunipenan a Voilzu (Vier- 

 liapperj, leč poslední dvě slano\iska již na i)ruskéni území, f. albitlora, porídku 

 v několika kusech na vinohradu u Čížo\a oproli Hardeku (Oborny). 



3. Suchomázdřitá cásf líslkú zákrovních. jako oliruba as od polo\ice líslkii 

 začínající, nahoře širší, hrebenitě třepenilá. 



a) Lisly dolejší hipíkalo', hořejší pnsedl(''. Chmýr zdélí iiažky. 



782. C. S('íil)iosa L. (Gekánek, jesenec.) Lodyha přímá, listnatá, 

 hranatě brázditá, namnoze větvitá, .s větvemi jednoúbornými. Listy 

 poněkud tuhé, brvkatě draslavé, mrtnaté, trochu pavučinaté. dolejší 

 rapíkaté, lyrovitě peřenoklanné neb pereno sečné, hořejší 

 přisedlé, vejčité neb podlouhlé, 1 neb 2krát peřenodílné, s ušty po- 

 dlouhlými. Úbory veliké, kulaté. Lístky z ákrovní ne- 

 zřetelně žilnaté, mázdřitý kraj jejich široký, černý, 

 se špicí měkkou, řidčeji delší trnitou (,í?. G. spinulosa Roch.). Oddenek 

 kolmý, vlákny čuprynatý. 



V. 040 — 1-20 m. Koruny kalně nachové, zřídka bílé. 



4 ('ervenec — říjen. Suché, výslunné kopce, meze, česly, pole, křoví. 

 V celém území obecná a ješlě na Jokiberku u myslivny poblíž Koldštýna, 

 u Frývaldova a 'iomášo\a. 



/?) Gudernatschiana Opiz. Obruba okrouhlých a krátkých lístků 

 zákrovních široká, zákrov skoro zakrývající, se špicí trnitou a šidlovitě 

 štětinovitými třísněmi. Listy nestejně dvakrát peřenodílné, ušty hořeních 

 listů čárkovité. 



1'ořídkn. (!i-oerberk w Wicsenberka a u Velk. Losinu a j. iii. v .Te>eníkii 

 (Oborny), n Rejholic. 



782 X ^^1. t- seabiosa X rheiiaua Fiek. Fl. str. 245. Bylina 

 vytrvalá, zelená. Lodyha silně větvitá, větví odstálých. Listy 2krát 

 zpeřené, ušty kopinaté, dolejší dlouze rapíkaté. Úbory kulaté, větší než 

 u G. rhenana, lístky zákrovní nezřetelně neb slabě sítnatě žilnaté, 

 s úzkou, černou, třepeni lou obrubou. Květy nachové, Ghmýr kratší 

 než nažka. 



V. 0"30 — 0*50 m. Tvar listů, oněm u G, rhenana a úborův, oněm 

 u G, scabiosa podobný. G. paniculata X scabiosa Gr. Fl. str, 254. 



2j. Červenec, srpen. Aíezi rodiči velmi pořídku. 1'osiid jen v několika je- 

 dincích na jednom kopci u Třebíče (Zavřel). 



788. C. cyaiius L. (Gh, polní). Lodyha přímá, jednoduchá neb slabě 

 větvitá, pavučinaté vlnatá. Listy měkké, čárkovitě kopinaté neb 

 čárkovité, hořejší celokrajné, dolejší na spodu zubaté 

 až peřenoklanné. Úbory na prodloužených větvích jednotlivé. 

 Lístky zákrovní bez nervů, s hnědou neb bělavou, třísnitou 



