obrubou. Květy krajní nálevkovité, v terči trubkovité. C h m ý r zdéli 

 n a ž k y. Kořen jednoletý, vřetenovitý. 



V. 0*30 — 060 in. Koruny krajní modré, vnitřní fialové, zřídka bílé 

 (f. albiflora), růžové neb hnědofialové. 



(£) Červen, červenec — podzim. V obili, na úhorech a rumislích. Od roviny 

 až do předhoří obecná. U Michalova přes 400 m, a ještě u Ryinarova. f. albi- 

 flora, les Bořky u Židenic, Žabovřesky, Cernovice, Nenovice, jen v některých 

 letech a vždy ojediněle. 



b) Listy dolejší řapíkaté, často chobolnalě protisečaé, hořejší sbíhavé. Chmýr 

 několikrát kratší nož nažka. 



784. C. luoutaiia L. (Gh. horní.) Lodyha přímá, jednoduchá, 

 zřídka slabě větvitá, jedno- až chudoúborná, jako listy tence pavuči- 

 natá, zelená, nahoře a uprostřed sbíhavými listy namnoze široce křídlatá. 

 Listy celokrajné, ve j čité podlouhlé až široce kopi- 

 n a t é, zašpičatělé, sbíhavé, přízemní řapíkaté. Úbory veliké. 

 Lístky zákrovu nezřetelně žilnaté, hřebenitě pilovité, zuby stejně 

 dlouhé neb kratší než černohnědý okraj, nejv^nější široce vejci té, ostatní 

 vejčitě podlouhlé až podlouhlé. Chmýr vícekrát kratší než 

 nažka. O d d e n e k p 1 a z i v ý. 



V. 0"30 — 0'50 in. Květy krajní modré, vnitřní fialové. 



2|- Květen, červen. Lesní lidia, vlhké horní lesy, pořídku. Na Moravě jen 

 II Jevíčka a na jedné stráni u Malostovic, na posledním stanovisku ve tvaru 

 poněkud odchylném. — U Jevíčka na jižním úklonu kopce Cumu a sice při 

 východu z Holzwiesu (Czerny). Ve Slezsku: na jižní straně Baranie směrem 

 k Javořince (Kotsehy), u Koňské a Holěoňc u Opavy (Zlík). 



785. C. axillaris Willd. (Gh. chlumní.) Lodyha vystoupavá 

 neb přímá, jedno- až mnohoúbornáajako listy šedě 

 neb bělošedě pavučinat o-p Isťnatá, listy sbíhavými 

 úžeji neb nezřetelně křídlatá. Listy měkké, úžeji 

 kopinaté až kopinaté, špičaté, nedělené neb cho- 

 botnatě protisečné, dolejší řapíkaté. Úbory vejčitě kulaté, pro- 

 střední. Lístky zákrovu nezřetelně žilnaté, hřebenitě tře- 

 penité, třisně často bělavé, delší než okraj namnoze jen 

 nahnědlý, nejvnější široce vejčitě, vnitřní vejčitě podlouhlé. Ghmýr 

 krátký. Oddenek válcovitý, krátkočlenný, s tlustými 

 vlákny. 



V. 0-1.5 — 0*30 m, Koruny krajní modré, vnitřní fialové neb čer- 

 venavé. C. montana L. /?. incana Neil. 



2|- Květen— červenec. Výslunné stráně, keřnalé a kamenité kopce, skály, 

 zvláště na vápně. Ve střední a jižní části rozšířena. V l)rněnském kraji : Červený 

 kopec a Hády u Brna, u Cejče, Polavské a Mikulovské kopce (Makowsky) !, 

 kraj lesní u Drasova (Pluskal), u Ivančic (Schwoeder) !, u Šlapanic, Tišnova, 

 u Pindulky a na Židlochovických kopcích (Oborny)!, u Bošovic poblíž Klobouk 

 (Steig-er)!, Sv. Florianek a Krizová hora u Krumlova (Zimmermann), dle HasUngra 

 též u Mor. Třebové. — Židenieké kopce, Líšeň, Bořky u Židenic, Mordovna, 



37 



